KRONIKA
OBCE

DLOUHOPOLSKO

okres Nymburk

III. díl

Tato kronika obsahuje 200 listů.

Dne 1. ledna 1984

Předseda MNV:

Albrecht Stanislav

Obec

DLOUHOPOLSKO

   Obec Dlouhopolsko leží na východě území okresu Nymburk jako poslední obec okresu i Středočeského kraje. Sousedí na východě s obcí Lovčice z okresu Hradec Králové, kraje Východočeského, na severu s obcemi Běrunice a Městec Králové, na západě s obcemi Opočnice a Hradčany a na jihu s obcí Žehuň.
   Obcí prochází státní silnice I. třídy Praha – Poděbrady – Chlumec n. Cidlinou – Náchod – Hradec Králové. Silnice je asfaltová a je bezprašná. Katastrální výměra obce činí 209ha. Leží v nadmořské výšce 239m.
   Na zemědělské půdě hospodaří Jednotné zemědělské družstvo „Velký Říjen“ se sídlem ve Velkých Výklekách (obec Běrunice). Škola byla v obci uzavřena a děti z obce navštěvují základní devítiletou školu v Městci Králové a gymnázium v Poděbradech. Doprava dětí do školy je zajištěna autobusy ČSAD. Zdravotní středisko, nemocnice a lékárna se nachází v Městci Králové. V Městci Králové se provádějí rovněž různé služby pro obyvatelstvo. Provádí je Okresní podnik služeb a Kovopodnik, okresní podnik průmyslový.
   V obci je prodejna potravin a průmyslového zboží Jednota LSD, která zajišťuje i nákup zemědělských plodin, jako je zelenina, ovoce, vejce a od včelařů vykupuje med.
   Pohostinství zajišťuje rovněž Jednota LSD, ve kterém se poskytuje občerstvení, vyvařují se zde teplá jídla a provozují se zde různé kulturní akce a schůze pořádané Národním výborem i společenskými organizacemi.
   Jednotné zemědělské družstvo má v obci provozovny k chovu prasat, skotu a kuřat.
   V katastru obce jsou 3 rybníky a to Dlouhopolský rybník ve výměře 21,82ha, a menší rybník Králík ve výměře 2,18ha, od sebe je odděluje státní silnice. Jsou bohaté na chov ryb. Dále na ně navazuje rybník Nouze pro chov matečných ryb. Výtok z rybníků se pojí u Městce Králové s Jeptiškou.
   Sportovním účelům slouží hřiště v lese Vacínku.
   Dopravu občanů do zaměstnání, za kulturou i návštěvu do zdravotního zařízení zajišťují autobusy ČSAD, které mají v obci 2 zastávky s čekárnami. Ze středu obce od prodejny je možno cestovat do Prahy, Poděbrad, Chlumce n. Cidlinou a Hradce Králové. Z autobusové zastávky „Na Kopečku“ lze cestovat do Městce Králové, Poděbrad a Prahy. Železniční stanice se nacházejí v Městci Králové, Běrunicích a Libněvsi.
   Správní záležitosti občanů vyřizuje Místní národní výbor, který má úřadovnu v domě proti pohostinství. Obec je plně elektrizována. Bezpečnost chodců, vzhledem k značnému provozu automobilové dopravy, je zajištěna chůzí po chodnících a péčí Národního výboru a občanů zkrášlena růžemi a jinými květinami. Za péči o krásné životní prostředí byla obec v roce 1973 vyznamenána jako nejkrásnější obec v Čechách. Hřbitov se nachází za obcí, západním směrem, proti křižovatce silnice do Městce Králové. Na hřbitově je urnový háj i tradiční hroby a hrobky. V zadní části hřbitova se nachází společný hrob Sovětských vojáků, padlých v posledních dnech II. světové války v květnu 1945 při osvobozování naší vlasti Československé republiky od německých fašistů.

OBSAH

1)    Úvod                                                                                 str.    1
2)    Zápis dění v obci za rok 1983                                          str.    4
3)    Zápis dění v obci za rok 1984                                          str.  34
4)    Retrospektivní zápis o historii kopané, hokeji,
       šachu a stolním tenisu                                                       str.  59
5)    Zápis o dění v obci za rok 1985                                        str.  65
6)    Retrospektivní zápis – Osvobození Československa        str.  83
7)    Retrospektivní zápis – Socializace vesnice                      str.  94
8)    Zápis o dění v obci za rok 1986                                        str. 103
9)    Retrospektivní zápis – Tvorba životního
       prostředí v obci                                                                  str. 117
10)  Výstava kronik a fotodokumentace v roce 1986               str. 124
11)  Zápis o dění v obci za rok 1987                                         str. 132
12)  Retrospektivní zápis o datu založení obce 
       Dlouhopolsko                                                                     str. 149      

ÚVOD

   První kroniku psal František Rathouský, řídící učitel obecné školy v Dlouhopolsku a to do roku 1945.
   Druhá kronika byla založena až v roce 1959 a psána až do roku 1982 včetně. Obě kroniky psány rukopisem.
   V roce 1983 usnesením Místního národního výboru byl ustanoven novým kronikářem Jaroslav Horáček a tak od roku 1983 založena nová kronika, která je psána již psacím strojem.

Stručný životopis kronikáře:

   Jaroslav Horáček se narodil dne 6. 3. 1922 v Dlouhopolsku a bydlí v domě č.p.109. Od roku 1928 až do roku 1933 chodil do zdejší obecné školy a od roku 1935 pak navštěvoval měšťanskou školu v Městci Králové. Později absolvoval gymnázium v Poděbradech a dále Hospodářskou školu v Praze. Obě ukončil maturitou.
   Od roku 1945 pracoval na Okresním národním výboru v Nymburce a to až do odchodu do důchodu v roce 1982. Na ONV posledních 12 let pracoval jako vedoucí odboru vnitřních věcí. Do roku 1950 bydlel v obci Dlouhopolsko č.p. 50 a od tohoto roku až do roku 1982 v Nymburce. V roce 1982 se vrátil se svou manželkou Martou zpátky do rodné obce a nyní bydlí v domě č.p. 109.
   V době aktivního věku zastával různé funkce jak v národních výborech, tak společenských a odborových organizacích. V obci se znovu zapojuje do práce v různých místních organizacích a mezi jinými přebírá funkci kronikáře. Psaním kroniky života a práce dlouhopolských občanů bych chtěl pravdivě zachytit tep denního života v jeho radostech, tak i starostech a tak přiblížit tuto dobu příštím generacím naši obce. Chtěl bych tak navázat a pokračovat v kronikářské práci prvního kronikáře obce Františka Rathouského, ředitele a učitele na zdejší obecné škole, který ve své kronice poodhalil minulost a začátky života prvních obyvatel obce.

   Kroniku zhotovil a daroval své rodné obci knihař Bohumil Horáček, narozený dne 7. listopadu 1913 v Dlouhopolsku č.p.50. Bydlí v Praze a svoji profesi koná na předsednictvu České vlády v Praze.

POČASÍ

   Rok 1983 byl převážně velmi suchý. První sníh napadl dne 23. ledna 1983. Koncem měsíce března  nastalo deštivé počasí, což ovlivnilo včasné dokončení jarních prací. Práce se zpozdily zhruba o 10 až 14 dní. Poté následovalo suché počasí a až počátkem měsíce července pršelo, což se projevilo v dobré sklizni zemědělských plodin – obilovin. Pak zase nastalo období sucha, takže veškeré zemědělské práce, jako sklizeň brambor, cukrovky, orba i setí ozimů, bylo možno včas dokončit.
   Trvale převažující sucho mělo neblahý vliv na dostatek pitné vody ve studnách. Studně vyschly, jako např. u Josefa Bartáka č.p.88, přesto, že je studně hluboká 25m a dále 8m vrtaná. Proutkaři našli v prostoru dvora 3 místa, jedno asi 80cm od studně. Pokus navrtat nalezený pramen ze studny se nesetkal se zdarem. Obdobně tomu bylo i u Josefa Krupky č.p.91, který denně dovážel pitnou vodu ze studně JZD od kravína. Na druhém konci obce, na Husánku, u Josefa Rozy č.p. 123, který studni prohloubil o 150cm a to s úspěchem, hladina vody se zvýšila o 150cm. V sousedství i Eda Klikar č.p.120 u lesa Vacínku, měl nedostatek vody.
   Ani konec roku nepřinesl očekávané srážky. V období od 11. listopadu začalo mrznout, teplota v průměru -5°C a dne 14.11. dokonce -11°C. 16.11. poprvé napadl sníh, dále pak sněžilo 21.11., pršelo se sněhem s teplotou 10°C. Mrzlo opět 8.12. a ve dnech 12. a 13. prosince bylo -10°C. Od 17.12. nastalo opět teplé počasí s průměrnou denní teplotou 3°C a dne 25.12., na druhý vánoční svátek, vystoupila teplota na 15°C. Teplo probudilo včely, které létaly, sháněly vodu a braly i sojapyl z krmítek. Takové počasí bylo naposledy před 200 lety ( 2.5. roku 1775 ). Během roku spadlo 550mm srážek. Převažující sucho donutilo k maximálnímu šetření pitné vody. Omezovalo se zalévání zeleniny a květin na zahrádkách. Přehrady byly na půl prázdné a muselo by hodně pršet, aby desítky milionů litrů vody přiteklo. Proto šetřit vodou, touto cennou tekutinou, bylo příkazem doby.

NÁRODNÍ VÝBOR

   Do národního výboru bylo ve volbách, konaných ve dnech 5. – 6. června 1981, zvoleno 15 poslanců. Na první ustavující schůzi pléna NV byl zvolen předsedou NV Arnošt Nedoma, tajemníkem NV Josef Kříž č.p.14 a za členy rady NV byli zvoleni Jindřich Vocásek, Albrecht Stanislav a Hanková Anna.

Složení komisí

Komise pro ochranu veřejného pořádku :
předseda komise                                       Nedoma Arnošt
tajemník                                                    Tlučhořová Miloslava
členové                                                     Vondruška Bohumil, Šafařík Ladislav, Adamec Josef

Komise kulturně – sociální :
předseda  komise                                      Albrecht Stanislav
tajemník                                                    Martínek Zdeněk
členové                                                      Košátko Miloslav, Knytl Bohumil, Rozová Eva,
                                                                  Šidlíková Zdeňka

Komise stavební :
předseda komise                                        Vocásek Jindřich
tajemník                                                     Kvasnička Josef
členové                                                       Kunc Štěpán, Steklý Ladislav, Košátko Miloslav

Komise finanční :
předseda komise                                        Hanková Anna
tajemník                                                     Martínek Václav
členové                                                       Znamínková Jitka, Kupková Miloslava, 
                                                                   Považanová Vlasta

Úřední hodiny

Úřední hodiny pro občany stanovil národní výbor na úterý a čtvrtek, vždy od 19.00 do 21.00 hodin.
Změny ve složení NV

   Dne 31. března 1983 zemřel předseda národního výboru Arnošt Nedoma a na plenárním zasedání, konaném dne 21. dubna 1983, byl novým předsedou zvolen Stanislav Albrecht  a na uvolněné místo předsedy komise sociální a kulturní byl zvolen Jaroslav Hrdina. Dále byla z funkce předsedy finanční komise uvolněna Anna Hanková a za nového předsedu komise zvolen poslanec Ladislav Brzák.

Předseda MNV

   Soudruh Stanislav Albrecht se narodil dne 25. 7. 1931. Vyučil se instalatérem a pracuje v Městci Králové v n.p. Prefa, výroba prefabrikátů a stavebních hmot. Funkci předsedy MNV vykonává mimo své povolání. Je ženatý, jeho manželka Libuše pracuje jako zdravotní sestra v nemocnici v Městci Králové. Je otcem 2 dětí a bydlí v Dlouhopolsku č.p.75. Funkci poslance NV vykonává od roku 1976 a před zvolením do funkce předsedy MNV vykonával úspěšně funkci předsedy komise sociálně – zdravotní.

Činnost národního výboru

   Rada národního výboru konala v roce 1983 celkem 16 schůzí, plenární zasedání se konalo 6x. Na schůzích projednávali poslanci problémy obce a života občanů. Vzhledem k tomu, že obec v roce 1983 neměla žádnou akci „Z“, směřovala činnost národního výboru na  zabezpečení prací na zvelebování obce a zlepšování životního prostředí v obci. Během roku se konaly 2 veřejné schůze za účasti občanů.

Rozpočet obce

Rozpočet obce v příjmu i vydání byl stanoven ve výši Kčs 45.000.

Příjmy:  daň zemědělská                                 22.500 Kčs
              daň domovní                                     11.500 
              daň z příjmu obyvatel                            400 
              správní poplatky                                  1.100 
              poplatek ze psů                                    2.000 
              nájemné                                               2.500 
              globální dotace                                    5. 000 

Výdaje: na knihovnu                                            500 Kčs
              rozhlas a SPOZ                                   3.500
              správu MNV                                       4.000
              veřejné osvětlení                               20.000
              veřejnou zeleň                                     2.000
              údržbu komunikací                              5.000
              skládky veřejného prostranství            2.000

Účast v soutěži NV   

   Národní výbor je zapojen do soutěže národních výborů okresu Nymburk. Za rok 1981 se umístil v kategorii malých národních výborů, kam je zařazen, na 3. místě a získal odměnu 10 000 Kčs. V roce 1982 se rovněž umístil na předním místě. V soutěži je hodnocena nejen vlastní činnost orgánů NV, ale především úprava, čistota a zkrášlování obce květinovou a keřovou výzdobou. Do soutěže jsou zainteresování všichni občané tím, že pečují  o květinovou výzdobu u svých domů veřejného prostranství. Hezký vzhled obce je kvitován u návštěvníků obce v rámci cestovního ruchu. Na úpravě zeleně a veřejného prostranství bylo odpracováno občany obce 5 430  brigádnických hodin v hodnotě 45 685 Kčs. Národní směny se konaly ve dnech 16. dubna a 30. září. Jarní směna byla zaměřena na úklid chodníků, veřejných prostranství, podzimní na provedení úklidu včetně hřbitova.

VÝSTAVBA OBCE, DOPRAVA, SPOJE, SLUŽBY OBYVATELSTVU                        

Bytová výstavba    

   V rámci bytové výstavby se v obci staví stavebníkem Josefem Křížem č.p.14 dvě bytové jednotky č.p.131 a 132 a to na stavební parcele za prodejnou Jednoty LSD. Další výstavbu provádí Josef Míča a to přístavbu druhé bytové jednotky pro rodinu svého syna Josefa, který se oženil.

Elektrifikace obce

   Stav sítě elektrického vedení není dobrý. Od výstavby sítě elektrického vedení obce, tj. od roku 1928, nebyly provedeny větší opravy. Projevuje se nedostatek elektrické energie zejména na Husánku. Proto se připravuje její obnovení tak, aby vyhovovala dnešní zvýšené spotřebě. Zvýšenou spotřebu ovlivňuje zejména to, že v obci je v domácnostech 112 chladniček, 24 automatických a 88 jiných praček, 11 barevných televizorů, 107 černobílých a tak dále.

Telefonní spojení

   K zajištění telefonního spojení slouží občanům veřejná telefonní budka umístěná u prodejny Jednoty LSD a dále pak 19 účastnických telefonních stanic v bytech občanů. V obci je i malá telefonní ústředna na kterou jsou napojeni účastníci na Kopičáku a Oboře. Z telefonních stanic je možno po vytočení volacího znaku a čísla telefonu volaného hovořit s kterýmkoliv účastníkem v republice i zahraničí s nimiž je navázáno telefonní spojení.

Místní rozhlas

   Pro rychlý styk s občany obce slouží místní rozhlas, který je obsluhován z úřadovny Národního výboru. Je využíván k informacím z Národního výboru, různým sdělením ohlašování kulturních a společenských akcí a k oznamování a zvonění zemřelým občanům obce.

Osobní doprava

   Pravidelnou dopravu osob bylo v roce 1983 z obce přímo do Městce Králové a Poděbrad ve dnech pracovních zajištěno na 10 linkách. Ve dnech pracovního volna tj. v sobotu na 1 lince a ve dnech pracovního klidu tj. v neděli na 3 linkách. Mimo těchto bylo možno v pracovních dnech použít i 8 linek do Městce Králové přes Běrunice a zpět do obce, kde linka končila.
   Dále denně mimo neděle bylo možno použít přímé autobusové linky do Prahy s odjezdem ráno v 5.59 hod. a v neděli pak s odjezdem do Prahy ve 14.20 hod. Z Městce Králové bylo možno dále přestoupit na autobus do Trutnova a Pece pod Sněžkou.
   Mimo to bylo možno v pracovní dny použít jedné linky z Hradce Králové do Prahy s odjezdem v 6.14 hod. a jedné linky do Hradce Králové s odjezdem v 9.20 hod., rovněž tak jedné linky v neděli s odjezdem v 11.20 hod. Z Poděbrad bylo možno dále přestoupit na autobusy do různých
měst v ČSR.
   Úkolem většiny linek bylo dovést pracující z obce do průmyslových podniků, úřadů, děti  a studenty do škol. Mnozí občané obce využívali autobusových spojů za nákupy, městskou kulturou a k návštěvám zdravotních zařízení. Časově byla pouze nevýhodná linka k dopravě školních dětí do školy v Městci Králové s odjezdem z obce ráno v 7.00 hod. s příjezdem do Městce Králové v 7.05 hod., když školní vyučování ve škole začínalo až od 8.00 hodin.
   K cestování vlakem bylo možno použít nádraží v Běrunicích, Městci Králové a Libněvsi.

Doprava zboží

   Dopravu zboží do prodejny a pohostinství zajišťovali sami dodavatelé ( pekárny, masný průmysl, Jednota LSD, pivovar, velkoobchod potravinářským zbožím ). Jednotlivé druhy zboží byly dodávány podle rozvozního plánu.

Majitelé osobních automobilů

   V obci byl poměrně vysoký počet majitelů automobilů a to 45. Převažovaly typy Škodovek, Trabantů apod. U motocyklů převažovaly typy menších kubatur, které sloužily především k dopravě do zaměstnání.
Pošta

   Pro doručování pošty, novin, časopisů i balíků bylo v obci zřízeno poštovní středisko v domě č.p.6. Poštovní doručovatelkou byla paní Květa Vocásková. 

Spořitelna

   V obci je pobočka Státní spořitelny, umístěná v budově Místního národního výboru. Úřední hodiny stanoveny na pondělí v době od 15.00 do 18.00 hodin.

Pohřby

   Pohřební službu zajišťoval komplexně Okresní podnik služeb v Městci Králové. Převažovaly pohřby žehem v krematoriu v Nymburce. Pro smuteční hosty byl vždy v obci přistaven autobus ČSAD. Během roku zemřelo 8 občanů. 
Zemřeli:
Marie Zárubová č.p.100 dne 6. 2. ve stáří 72 let
Marie Volejniková č.p.65 dne 21.3. ve stáří 75 let
Arnošt Nedoma č.p. 80 dne 30. 3. ve stáří 59 let
Růžena Knytlová č.p.83 dne 21. 4. ve stáří 75 let
Stanislav Švejdar č.p. 22 dne 21. 5. ve stáří 69 let
Marie Nováková č.p.66 dne 2. 6. ve stáří 88 let
Oldřich Šidlík č.p.45 dne 10. 7. ve stáří 61 let
Alois Hanka č.p. 67 dne 27. 11. ve stáří 77 let
   Se zemřelými občany se za Sbor pro občanské záležitosti vždy rozloučil smuteční řečník Josef Kříž č.p.112. 

Hřbitov

   Péči pozůstalých je hřbitov trvale ve velmi pěkném stavu. Funkci hrobníka vykonával Josef Vlk z Opočnice. Autonehodou, kdy nákladní auto zdemolovalo plot hřbitova byl brigádně opraven a uveden do původního stavu. O opravu kovového plotu se zasloužil kovář – umělec – důchodce Václav Albrecht č.p.35.

Služby obyvatelstvu

   Vstoupením vyhlášky č. 154/82 o poskytování služeb obyvatelstvu vydal Místní národní výbor 9 rozhodnutí k povolení této činnosti v obci především na tato řemesla :
dělání věnců : = Anna Zimová č.p.73
práce truhlářské : = Vladislav Albrecht č.p.111
práce zednické : = Zdeněk Kříž č.p. 108 a Ladislav Steklý č.p.36
práce kovářské : =  Václav Albrecht č.p.35
práce klempířské : = Rudolf Albrecht č.p.121
práce sedlářské : = Karel Vondruška č.p.54
autooprava : = Josef Barták č.p.88
elektroúdržba : = Jindřich Vocásek č.p.6

Místní lidová knihovna

   Knihovna se nachází v kabinetě bývalé základní školy. Knihy se půjčují v neděli vždy od 13.00 do 14.00 hodin. Funkci knihovníka vykonává Josef Vocásek  č.p.16. V knihovně je k dispozici 1 364 knih, z nichž je 234 knih naučných, 856 knih krásné literatury a 280 knih dětských. V průběhu roku si čtenáři vypůjčili 1 376 knih, z toho 288 naučných, 856 knih krásné literatury a 232 knih dětských.

Zásobování potravinami

   Zásobování potravinami v prodejně bylo plně zajištěno včetně zvýšeného nákupu před vánočními svátky. Byl dostatek pomerančů, citronů, jablek, vánočních kaprů, vánočních kolekcí a masných výrobků. Méně bylo pouze kokosové moučky, ale náhradou bylo možno koupit kokosové těsto. V prodejně byl i dostatek vánočních stromků a to jak smrčků tak i boroviček. Protože před prodejnou  je vhodné parkoviště pro auta, stává se často, že možností nákupu potravinářského zboží využívají i cizí návštěvníci naší obce.

Zásobování uhlím

   Uhlí bylo v roce 1983 dostatek a pokud byl požadavek na mimo přídělové uhlí, byla  objednávka plně a okamžitě vykryta.

Zásobování elektřinou

   Elektřiny bylo dost, přesto však se uplatňovala úsporná opatření a tak veřejné osvětlení svítilo po celou noc, bylo však zapnuto 50 % světelných bodů. Bezpečnost v nočních hodinách byla však zajištěna.

Propanbutan

   Zásobování „propanbutanem“ bylo rovněž zajištěno přímo v obci, kam každé pondělí plyn dováželo nákladní auto ČSAD.

Sběr druhotných surovin

   Značná pozornost byla věnována sběru druhotných surovin v obci. Sběr zajišťovaly společenské organizace. Tak bylo sebráno a odevzdáno 58q železa, 12q starého papíru, 2 150 kusů králičích kožek, 720kg textilií a 2q skelných střepů. Sběr druhotných surovin je značným přínosem pro národní hospodářství. Tak např. na výrobu 1 tuny surové oceli z původních surovin je třeba vynaložit 80 hodin lidské práce, ale výroba 1 tuny ze železného šrotu si vyžaduje jen 8 hodin. Čistá úspora za každou tunu tedy představuje 72 hodin lidské práce. Při tom 1 takto vyrobená tuna současně představuje úsporu 2 tun kvalitního koksovatelného uhlí a 4 tuny železné rudy. Nebo na 1 tunu sběrového papíru se spotřebuje o 1400KW elektrické energie méně než při výrobě z dřeviny a o 450KW méně ve srovnání s buničinou. Jedna tuna starého papíru nahradí 2,52plm dřevní hmoty, což v přepočtu odpovídá 500kg nebílené buničiny. A skleněné střepy znamenají úspory ve sklářském průmyslu, kde při tvorbě obalového skla podstatně snižuje prašnost ve výrobě. Konečný efekt se projevuje v prodloužení životností tavících agregátů, což představuje značné úspory finančních prostředků.

ZEMĚDĚLSTVÍ

   Jednotnému zemědělskému družstvu „Velký Říjen“ – Velké Výkleky se podařilo v roce 1983 realizovat záměry k dalšímu růstu výrobních ukazatelů. V určitých oblastech výroby dokázalo, že nastoupená  cesta intenzifikace výroby je správná a že je jediným předpokladem pro zajištění ekonomické stabilizace JZD. V průběhu roku 1983 si vytvořili příznivé podmínky pro náročné naplnění náročných úkolů v dalších letech. Výsledky ve výrobě obilovin, cukrovky, semenačky, okurek, krmných plodin, ve výrobě mléka, v odchovu mladého hovězího dobytka, v odchovu selat a v neposlední řadě ve výkrmu drůbeže, že je schopno vyrábět s vyšší intenzitou a efektivností než v předcházejících letech.
   Za uplynulý hospodářský rok dosáhli řady pozitivních výsledků jak ve výrobě, tak i ekonomice JZD. Poprvé v historii družstva se podařilo ve výrobě obilovin  dosáhnout Ø ha výnos obilovin 4,03 tuny z 1 ha = to je rekordní sklizeň JZD. Na ploše 660ha činil výnos ozimé pšenice 5,2 t/ha. Ve výrobě osiv cukrovky byl dosažen ha výnos 1,2 t/ha. Výroba osiv obilovin byla překročena  o 10 vagonů.

Živočišná výroba

   V živočišné výrobě byla dosažena Ø dojivost na dojnici za rok 3 249 litrů = rekordní užitkovost a zvýšením proti roku 1982 o 538 litrů na 1 dojnici. V odchovu selat bylo odchováno na 1 prasnici 20,5 kusů za rok. V odchovu mladého hovězího dobytka činil přírůstek 0,70kg  na kus a den. Podařilo se splnit a překročit všechny dodávkové úkoly na úseku živočišné výroby. 

Stavby

   Na úseku staveb byla dokončena výstavba ocelokolny v celkové hodnotě 5 170 tis. Kčs a silážního žlabu v hodnotě 674 tis. Kčs. Na úseku mechanizace byl zaveden kontejnerový systém v úklidu chlévské mrvy.
   Na úseku ekonomiky bylo dosaženo : snížení zadluženosti JZD, zvýšení produktivity práce a nárůstu hrubé zemědělské produkce.

Farma Dlouhopolsko

   Ve výrobě mléka na farmě Dlouhopolsko byla dosažena Ø dojivost na 1 dojnici a den 7,62 lt – byla nejnižší v rámci JZD.
   V chovu býků na žír ve stáji Dlouhopolsko byl dosažen přírůstek 0,54kg a spotřeba jádra na     1 kg přírůstku byla  1,54kg. Celoroční přírůstek v kg činil 31 596kg a byl splněn na 103,2%. Ve výrobě vepřového masa na farmě Dlouhopolsko byl přírůstek na kus a den 0,54kg se spotřebou jádra na 1kg přírůstku 3,2 kg. Vyrobeno bylo 43 282kg a plán byl splněn na 173%. Byl nejvyšší v celém JZD.

Plnění dodávkových úkolů v živočišné výrobě:
                                                                plán                          skutečnost                 %
dodávka vajec v ks                           4 000 000                        4 047 241              101,2
drůbeží maso v t                                         150                                  151              101,1
z toho brojleři                                             125                                  124                99,3
           slepice                                               25                                     27              110,4
nákup jatečných zvířat                                313                                  381              122
z toho hovězí                                               263                                  287              109,3
           vepřové                                              50                                     94              187,6

Přehled užitkovosti hospodářských zvířat:
                                                                 plán                             skutečnost
průměrná roční dojivost                        2. 917                              3 249 lt
průměrná roční snůška vajec                     228                                 251 kusů
odchováno telat na 100 krav                        93                                  98 ks
odchováno selat na 1 prasnici                      17, 5                              20,5 ks

Přehled plnění úkolů v rostlinné výrobě v tunách:
                                                              plán                                  skutečnost                      %
obiloviny celkem                                5 243                                    5 407                          103,1
z toho ozim. pšenice                           3 168                                    3 425                          108,4
           ječmen ozimý                              329                                       338                          102,7
           ječmen jarní                             1 726                                    1 628                            94,3
           oves                                               20                                         17                            85
kukuřice                                              4 936                                    5 917                           119,9
cukrovka                                           11 200                                    7 367                             65,8

Plánovaný úkol v dodávce mléka splnilo JZD již ke dni 13. listopadu 1983.

Fondy

Stav družstevních fondů k 31. 12. 1983
fond výstavby                                           1 033 tis. Kčs
fond odměn                                                  269
kulturní fond                                                379
obratový fond                                          20 256
rezervní fond                                                  78
fond bytové výstavby                                   685

Úvěry

Úvěrové zatížení družstva:
provozní úvěr  13 805 tis.Kčs tj. 6 190 Kčs / 1 ha půdy
investiční           6 225 tis.Kčs tj. 2 791 Kčs / 1 ha půdy

Odměny

Vývoj produktivity práce a odměňování na 1 pracovníka v Kčs
                                               1980                1981                 1982                  1983
hrubá zem. prod.               125 334             117 288             120 356             141 660
celková produkce              128 537             132 274             168 475             196 723
výkony celkem                  116 698             121 736             140 575             147 847
Ř měsíční odměny                 2 296                2 371                  2 451                2 495

Soukromé hospodaření

   V obci hospodařil pouze 1 soukromý zemědělec. V roce 1983 snížil obdělávanou půdu z 11ha na 5ha. Půdu předal do JZD ( Košátko Václav č.p. 17 ).

Stav hospodářského zvířectva v obci:
                                 členové JZD                    bezzemci                   soukromí
slepice                           408                                  123                              30
husy                                 14                                      4                      
kachny                             22                                    25                                6
berani                              17                                                                        1
prasata                             26                                                                        1
kůň                                                                                                               1
skot                                                                                                            16

Průběh vegetace

   Stav ozimů byl po přestálé zimě dobrý. Byl lepší cca o 5% než ke stejnému datu předcházejícího roku. Setí jarních obilovin započalo 17. března a do konce března bylo zaseto 60% plánovaných ploch. Stálé dešťové srážky zpožďovaly postup setí, takže plánovaná plocha obilovin byla zaseta do 25. dubna 1983.
   Příznivé klimatické podmínky, které následovaly, dávaly předpoklad dobré sklizně. Následující velké sucho, když za červen spadlo jen 20mm srážek a od té doby vůbec nepršelo, spolu s velkými vedry 30 až 33°C ve stínu zapříčinilo, že zrno uzrálo o 10 dní dříve, snížila se hmotnost zrn a zvýšil se podíl zadiny.
   Průběh žní byl plynulý a v rekordním čase 13 pracovních dnů JZD uskutečnilo proudovou sklizeň.
   Setí cukrovky započalo koncem března a do 25. dubna bylo zaseto 70% plánovaných ploch. Z důvodu špatného vzcházení byl v roce 1983 nižší počet jedinců a to 64 tisíc na 1ha. S jednocením cukrovky bylo započato 15. května a do 9. června byla celá plocha vyjednocena. Dlouhotrvající sucho negativně ovlivnilo výši sklizně cukrovky. Plán nákupu byl splněn na 65,8%.
   Víceleté pícniny byly po přestálé zimě dobré. Hektarový výnos prvé seče byl velmi dobrý a to u jetele 5 tun a vojtěšky 4, 85t. Druhá seč byla v důsledku sucha velmi nízká a to 2,3t. U vojtěšky byla druhá seč nízká, třetí byla lepší. 
   Zelenina : pro výrobu zeleniny byly klimatické podmínky v roce 1983 krajně nepříznivé. Výroba zeleniny byla splněna cca na 70%. Pokles výroby byl hlavně u cibule.
VEŘEJNÝ ŽIVOT

Svět v roce 1983

   Na konci roku 1983 byla situace ještě zhoršenější než byla na počátku roku. Příčiny je třeba hledat  mimo jiné v tom, že koncem roku bylo zahájeno rozmísťování nových amerických raket středního doletu v NSR, Velké Británii a Itálii ( i když tam bude několika měsíční zdržení ). A tak vinou Spojených států a jejich pomocníků v NATO ztroskotalo ženevské jednání sovětsko – americké rozhovory o omezení jaderných zbraní v Evropě. Svým podílem také přispívá růst napětí i mimo oblast přímých vztahů východ – západ, např. v Libanonu, kde Washingtonu pomáhaly svými kontingenty i Paříž, Londýn, Řím, dále obsazení Grenady vojsky USA.
   Nám není lhostejné, že necelých 200km od našich hranic na západě jsou připravovány k palbě nové pershingy. Současně víme, že se nepíše rok 1938 s jeho Mnichovským diktátem, ani rok  1939 s jeho 15. březnem, jehož 45. výročí se blíží. Do roku 1984 vstupujeme s vědomím  o našem zajištění před možností, že by někdo republiku znovu doslova roztrhal na kusy a ještě tím posílil svoje pozice.
   Zhoršená mezinárodní situace  se promítala do veřejného života v obci. Na schůzích společenských organizací byly přednášeny referáty na podporu Sovětským mírovým návrhům.  Ze schůzí základní organizace čsl. červeného kříže a českého svazu žen byly přijaty a odeslány rezoluce na podporu míru.

Májové oslavy

   Pod vedením vesnické organizace KSČ se občané zúčastnili oslav 1. máje jako obvykle v Městci Králové. Dopravu účastníků prvomájových oslav z obce zajistilo JZD Velký Říjen svým autobusem.
   Průvod 1. máje vyšel od kulturního domu, kterého se zúčastnila mládež, sportovci, myslivci, požárníci a zaměstnanci v krojích a dále občané z přilehlých obcí, pracující průmyslových závodů, zemědělských závodů, školních dětí. Mohutný průvod vyšel do ulic, aby tak vyjádřil nejen svátek práce, ale i jako dík  za osvobození Rudou armádou před 38 lety. Průvod  obešel město a shromáždil se na náměstí před tribunou. Slavnostní projev přednesl Bohumil Pecka, předseda kontrolní a revizní komise OV KSČ z Nymburka. Zdravici přednesl zástupce střední skupiny Sovětských vojsk z Milovic. Manifestace se zúčastnilo na 3 000 občanů, aby tak vyjádřilo svou touhu po šťastném a klidném životě v míru.

Kulturní akce

   Kulturní výchovná činnost v obci byla zaměřena na  významná výročí Československé socialistické republiky jako Únorové vítězství pracujícího lidu, májové oslavy, Slovenské národní povstání, 66. výročí Velké říjnové socialistické revoluce, 61. výročí založení SSSR, vyhlášení samostatnosti ČSR, Mezinárodního dne žen, Mezinárodního dne dětí. K uvedeným akcím byly uspořádány přednášky. Do jednotlivých akcí se zapojily společenské organizace pod vedením vesnické organizace KSČ, Národního výboru a Svazu československo – sovětského přátelství.

Národní divadlo

   Mimořádnou událostí roku 1983 bylo znovuotevření Národního divadla. Slavnostní tóny Smetanovy Libuše zahájily 18. listopadu 1983 v den 100. výročí znovuotevření Národního divadla novou etapu v dějinách naši nové scény. Potřetí v historii této země lid naplnil slova vepsaná nad jevištěm : Národ sobě. Základní kámen Národního divadla byl položen 16. května 1868 za velké celonárodní manifestace. Na vybudování divadla přispěly tisíce lidí, aby česká řeč mohla svobodně zaznít na scéně českého samostatného divadla, které se mělo stát chloubou a reprezentací národa vědomého si svých práv a svého významu. Přesto finanční těžkosti stavbu protahovaly. Požár, který vypukl krátce před jejím úplným dokončením v srpnu 1881 hluboce zasáhl všechny vlastence.  O dva roky později bylo Národní  divadlo otevřeno a začalo šířit slávu české národní kultury.
   Historická budova postupně stárla, především přestalo vyhovovat jevištní zázemí. Bylo možné provést  jen nutné opravy, tu a tam zdokonalit technické vybavení scény. Odkazy minulých generací nelze však jenom schránit, je třeba jej rozvíjet, navazovat na dědictví otců. Potřetí se ujal osudu „zlaté kapličky“ národ. Tentokrát se nemuselo vybírat po krejcárku, protože socialistická společnost sama otevírá cestu k rozkvětu umění, bylo rozhodnuto rekonstruovat budovu Národního divadla a začlenit ji do nového divadelního komplexu. A tak vedle díla architekta Josefa Zítka vyrostla podle návrhu architekta Karla Prágnera Nová scéna. Na nové scéně bude vystupovat balet Národního divadla, budou zde uváděny některé inscenace Laterny magiky, především se stane mateřskou scénou činohry Tylova divadla, které je nyní rovněž v rekonstrukci. V těsné blízkosti obou divadel byla postavena i administrativně provozní budova a objekt, v němž jsou restaurace a klubové místnosti. Vzniklo tak divadelní náměstí, pod nímž je umístěna podzemní sedmipatrová budova, kde jsou soustředěny trafostanice, rozvodny, náhradní zdroje elektřiny, kotelna, úpravna vody, údržbářské dílny, sklady rekvizit a podobné provozy.
   Za sedm let  vybudovaly Českobudějovické Pozemní stavby ve spolupráci se stovkami dodavatelů dílo, jež nemá v současnosti u nás obdoby.

Významné osobnosti:

Josef Zvěřina
   V roce 1983 zemřel dlouholetý občan obce, bývalý ředitel zdejší obecné – národní školy Josef Zvěřina. Narodil se dne 23. 12. 1898 a zemřel 12. 11. 1983 ve věku 85 let. V obci Dlouhopolsko bydlel a učil od roku 1925 a to až do odchodu do důchodu v roce 1952. Po skončení aktivního života odstěhoval se do svého rodinného domku v Poděbradech kde žil až do své smrti.
   S jeho pobytem a prací učitele byl spojen kulturní a společenský život obce. Velmi aktivně se zapojil do politického života i veřejného života. Ve své činnosti probojoval  pokrokové způsoby života i myšlení svých spoluobčanů. Aktivně pomáhal zvelebovat životní prostředí obce. Vždy byl ochoten nezištně pomáhat všem občanům. Jako režisér organizoval kulturní život na úseku divadelnictví. Kolik času této činnosti věnoval a kolik divadelních her nacvičil, to již asi nikdo nespočítá. Kolik přednášek a referátů přednesl na různých místních schůzích. Zasloužil se o rozvoj včelařství nejen v obci, ale i v celé oblasti. Řadu let vykonával funkci předsedy včelařského spolku v Městci Králové a až do své smrti byl jeho čestným předsedou. Do včelařství zasvětil řadu občanů. Po odstěhování do Poděbrad, přestěhoval sebou svoje včely. V roce 1982, kdy již jeho zdravotní stav mu nedovoloval včely ošetřovat, poslal na Místní národní výbor dopis, ve kterém vyjádřil přání, aby včely se vrátily zpět tam, odkud přišly. Národní výbor jeho přání vyhověl a tak jeho včely převezl zpět do obce začínající včelař Jaroslav Horáček č.p.109.
   Za jeho nezištnou práci a úsilí mu patří poděkování. Čest jeho památce.

SPOLEČENSKÉ ORGANIZACE NÁRODNÍ FRONTY

KSČ

Základní organizace Komunistické strany Československa v Dlouhopolsku

   Stranická organizace se podílela v průběhu roku na významných politických výročích, jako je výročí únorového vítězství pracujícího lidu nad reakcí v roce 1948, oslavách 1. máje, Slovenského národního povstání a Velké říjnové socialistické revoluce. Zabývala se činností národního výboru a složek národní fronty v obci. Během roku se konaly dvě veřejné stranické schůze ve spolupráci s místním národním výborem, zaměřené k zvelebení obce a zlepšení služeb obyvatelstvu.
   Politickou situaci v obci lze hodnotit příznivě. Dokladem toho je nejen vysoká organizovanost občanů obce ve složkách NF, ale především pestrá činnost společenských organizací a dobrá práce národního výboru. Přesto však je i nadále co zlepšovat, jako je např. zvýšit úsilí o péči o životní prostředí, stále zlepšovat úpravu veřejného prostranství,  úpravu chodníků apod.

SSM

Svaz socialistické mládeže

   Většina mladých lidí je aktivně zapojena ve společenských organizací v obci jako v tělovýchovné organizaci Sokol, Svazu žen, Československého svazu požární ochrany. Podle současného stavu, věkové struktury, dojíždění do zaměstnání, do škol a jejich pobytu z uvedeného důvodu, kde většina mladých lidí je mimo obec včetně plnění základní vojenské služby, nebyly příznivé podmínky pro činnost této organizace v roce 1983.

SČSP

Svaz československo – sovětského přátelství

   Činnost této organizace byla zaměřena na popularizaci a přátelství se Sovětským svazem a jeho lidem. V tomto duchu vystupovali členové této organizace na stranických i veřejných schůzích a vytvářeli tak příznivé podmínky při  stycích Sovětských občanů při návštěvách a setkáních v naši obci.

ČČK

Základní organizace Československého červeného kříže

   Organizace během roku 1983 pracovala velmi aktivně pod vedením předsedkyně Anny Zimové z č.p.73. V průběhu roku uspořádaly dvě lékařské přednášky, které přednesl Dr. Šimon z nemocnice v Městci Králové. U příležitosti Mezinárodního dne žen uspořádali slavnostní schůzi, na které slavnostní projev  přednesl Dr. Šimon  a kdy každé ženě předal srdíčko z medového pečiva pěkně zdobeného. Akce byla velmi zdařilá a líbila se. Pro malé děti uspořádali dětský karneval, na kterém se sešlo 65 masek a krojů. Nejlepší 3 byly odměněny a vyhodnoceny. Ke karnevalovému reji vyhrávala hudba z Městce Králové. Pro členky organizace uspořádali školení v obvazové technice pod vedením zdravotních sester, členek organizace Pavly Křížové a Libuše Albrechtové. Získali i 2 bezpříspěvkové dárce krve.
   Na zlepšení životního prostředí v obci a při ošetřování hrobu padlých Sovětských vojáků za II.světové války na území obce odpracovaly 222 hodin, na zemědělských pracích při kultivaci a sklizni zemědělských plodin 622 hodin, při ošetřování starých osamělých žen při chřipkové epidemii 114 hodin.
   Ve spolupráci s Místním národním výborem zorganizovaly školení na úseku civilní obrany na téma „jaderná bomba, její následky a první pomoc“ provázeného světelnými obrazy. Jednotlivé akce se konaly za značné účasti obyvatel obce.
   Za bohatou a společensky důležitou činnost byla tato organizace vyhodnocena jako nejlepší v okrese Nymburk, kde na slavnostní schůzi konané v Praze, předsedkyně organizace převzala „Čestné uznání III. stupně  s vlaječkou a bronzovým křížem“ s odměnou 5 000 Kčs. 
   Na činnost této organizace se podílelo 58 členů.

ČSŽ

Český svaz žen

   Tato organizace byla založena dne 1. června 1983. Je to nejmladší organizace v obci. Do čela organizace byla zvolena Marie Knytlová z č.p.8. Ze zakládajících 24 členek byl zvolen výbor se členkami Hanou Vondruškovou, Evou Janouchovou, Ivou Hrdinovou, Jitkou Znamínkovou, Angelou Galambovou, Martou Horáčkovou, Hanou Hrdinovou a Jiřkou Maršíkovou. Od svého založení si soudružky počínaly aktivně. Uspořádaly táborák pro děti s opékáním buřtů u rybníčka. V měsíci listopadu uspořádaly módní přehlídku pro občany obce, kterou předvedly manekýnky výrobního družstva Polaban z Poděbrad.  Dne 3. prosince pak uspořádaly Mikulášskou nadílku s dědou Mrázem, na kterou si děti přinesly básničky a scénky, které s úspěchem přednesly. Členky svazu ve spolupráci s organizacemi červeného kříže a Jednoty LSD připravily sladkou odměnu pro všechny děti. Akce byla velmi zdařilá a zúčastnily se jí všechny děti z obce. V měsíci prosinci pak uspořádaly lékařskou přednášku na téma „dětské nemoci“. Zapomenout se nesmí ani na to, že sebraly 28q železa, 87kg černého bezu, 169kg papíru a 215kg skla. Na přípravu dřeva pro agitační místnost v bývalé  škole věnovaly 60 hodin a na úklid této místnosti 10 hodin.
   Členky svazu se zúčastnily veřejné schůze Národního výboru a v měsíci listopadu slavnostně zakončily měsíc československo – sovětského přátelství.
   Svojí aktivní činností se tak zapojily do společenského života obce.

SPO

Svaz požární ochrany

   Organizace má 43 členů. Zastává důležité místo při MNV a zajišťuje ochranu majetku občanů i socialistických organizací. Školí své členy proti vzniku požárů a jak jej likvidovat, zacházení se svěřenou technikou, hasícími přístroji a hasebnými agregáty. Celá tato práce je náročná. Organizace pravidelně navštěvuje okrskové schůze, námětová cvičení okrsku a v rámci soutěže, které se zúčastnila v okrsku číslo 13, byla v roce 1983 jako třetí, což je velmi dobré umístění. Svaz požární ochrany provádí preventivní prohlídky budov a to ve všech 130 obytných stavení, ve třech společenských a v pěti objektech JZD. Provádí  sběr starého železa a dbá o pořádek a bezpečnost v obci. Jejich pravidelnou kulturní akci je pořádání plesu. Dále organizace pořádá zájezdy. Členové organizace pravidelně navštěvují školení pořádané OV SPO a účastní se okresní konference. Mimo práce v SPO je činnost zaměřena i na pomoc JZD, kde odpracovali 120 hodin, pro MNV pak 150 hodin. Čtyři členové jsou bezpříspěvkovými dárci krve. Život této organizace je poměrně bohatý, zajímavý a pestrý.

Jednota LSD

Jednota lidové spotřební družstvo v Dlouhopolsku

   Spotřební družstevnictví je nejmasovější složkou Národní fronty. To dokazuje počet členů organizovaných v družstvu. Stav členů činí 151. Základním posláním je napomáhat zvyšování životní úrovně venkovského obyvatelstva zlepšováním zásobování a dalších služeb.
   V obci jsou dvě provozovny a to prodejna – samoobsluha a pohostinství. V prodejně jsou dvě pracovnice a to vedoucí Eva Rozová a prodavačka Marie Hájková. V rámci sortimentu zboží se v prodejně prodávají jednak potraviny a jednak určité druhy průmyslového zboží. Mimo se zde během sezony vykupují některé zemědělské produkty, jako jsou padaná jablka, okurky nakladačky, salát, bezinky, česnek a vejce. Plán maloobchodního obratu pro rok 1983 činil 1 615 000 Kčs a byl splněn částkou 1 472 772 Kčs. Příčinou nesplnění bylo především nižší nákup např. jablek, okurek vzhledem k jejím neúrodě a nedostatkem některých druhů zboží.
   V pohostinství je vedoucí Zdeňka Nováková. Prodává se zde občerstvení jako např. pivo, různé druhy nealkoholických nápojů, lihoviny, vína. Také se zde vyvářejí obědy, které ovlivňují výši tržby. V roce 1983 činil plán maloobchodního obratu 493 000 Kčs a splněn byl částkou 499 062 Kčs. Ještě vyšší tržbu ovlivňovala špatná kvalita piva z pivovaru Kolín. Přes několikerá jednání se nepodařilo změnit dovoz piva z Kolína za pivo v Polabanu Nymburk. Příčinou byla nedostatečná kapacita pivovaru Nymburk.
   V průběhu roku došlo k vymalování prodejny a tak zlepšeno prostředí prodejny. Na zlepšení prostředí prodejny odpracovali členové Jednoty 150 brigádnických hodin v částce  1 500 Kčs. Při výpomoci v zemědělství odpracovali 2 000 hodin.
   Členové spotřebního družstva splnili i další úkoly v oblasti politicko – výchovné a kulturní. Ve spolupráci s organizací červeného kříže organizovali přednášky, akce s dětmi apod. Dohlížecí výbor pracoval ve složení předseda Horáček Jaroslav, jednatel Martínek Zdeněk a členky Marta Posejpalová, Marie Knytlová a Anna Zimová.

Sokol

Sportovní oddíl Sokol Dlouhopolsko

   Kopaná se v Dlouhopolsku hraje na hřišti v lese „Vacínku“ při státní silnici z Dlouhopolska do Chlumce n. Cidlinou, v překrásné náruči lesních velikánů.
   Hřiště bylo uvedeno do provozu v roce 1935. Organizovaná kopaná se zde hrála do roku 1945, kdy aktivní fotbalisti se rozešli za svým zaměstnáním mimo obec a teprve v roce 1953 došlo opět k obnově činnosti. Prvním starostou Sokola se stal Jaroslav Hrdina č.p.114. U zrodu stáli Josef Trčka č.p.101, Jindřich Vocásek č.p.6, Otakar Šidlík č.p.70, Josef Znamínko č.p.95 a Slávek Zlatník č.p.119.
   V roce 1960 a 1961 byly na hřišti vybudovány zděné kabiny v akci „Z“ za finanční  podpory národního výboru a za velké aktivity členů. Zabudováno bylo elektrické osvětlení a vodovod. Většina prací byla provedena zdarma.
   Sportovní činnost v roce 1983 byla zahájena dne 2. 1. společným tréninkem dospělých i dorostu. A družstvo dospělých hraje IV. třídu oddělení D. Hrálo se systémem podzim – jaro. V oddělení D hrálo 13 mužstev. Sokol Dlouhopolsko během soutěže jaro 1983 a podzim 1982 sehrál 24 zápasů, z toho 9 vítězných, 10 prohra a 5x hrál nerozhodně. Skóre = 39 branek vstřelil a 45 obdržel. S bodovým ziskem 23 se v konečné tabulce umístil na 6. místě. Vítězem se stalo mužstvo Sokol Hradčany, které postoupilo do okresního přeboru.
   Dorost hrál v okresní soutěži dorostu ve skupině A, kde sehrál 16 zápasů, z toho 4x vyhrál, 1x hrál nerozhodně a 11x prohrál. Skóre = vstřelil 27 branek a 47 obdržel. Se ziskem 9 bodů se umístil na předposledním místě.
   V průběhu 30 let kopané se nikdy Sokol Dlouhopolsko neprobojoval do vyšší skupiny než III. třídy. Mimo mistrovskou soutěž hrál Sokol Dlouhopolsko již po 13. memoriál Jaroslava Zlatníka za účasti mužstev Lovčic, Hradčan a Běrunic. Na 1. místě se umístil Sokol Hradčany, na druhém Sokol Běrunice, na třetím Sokol Lovčice a na posledním místě Sokol Dlouhopolsko. Na závěr sezóny – na posvícení – za chladného počasí sehrála stará garda Dlouhopolska a Běrunic přátelský zápas. Domácí zvítězili 6:2. Celkový věk mužstva byl 369 let tj. Ø na jednoho hráče 33,5 roku. Předsedou oddílu je Jindra Vocásek č.p.6 a ve výboru jsou Jaroslav Okrouhlý, MUDr. Zdeněk Žoha, Otakar Šidlík, Josef Knytl.

Včelaři

Základní organizace českého svazu včelařů

   Chov včel je v obci značně rozšířen. V rámci celého včelařského spolku v oblasti Městce Králové je nejvíce včelstev chováno v naší obci. V celé oblasti je 820 včelstev a z toho v naší obci 120, tj. 15% a to 12 včelařů : Kupka, Marek č.p.32, Hrdina Jaroslav č.p.114, Albrecht Ladislav č.p.111, Horáček Jaroslav č.p.109, Knytl č.p.106, Posejpal č.p.18, Znamínko č.p.95, Kunc č.p.73, Adamec, Kříž Josef č.p.14 a Barták Josef č.p.88.
   Abnormálně příznivé podmínky na jaře i v průběhu roku, zejména léta, působily nejen na sílu včel ale i na jejich kvalitu, takže snáška medu byla nadprůměrná. Činila v Ø na jedno včelstvo 17kg. V místní prodejně Jednoty bylo od včelařů vykoupeno 950kg medu. Jako zvláštnost se při nákupu medu projevil nedostatek konví. Přitom hodnoty včelích produktů – medu, vosku, pylu, mateří kašičky, propolisu a včelího jedu – tvoří jen 20% celkového užitku z včelařství. Čtyři pětiny přínosu včel spočívají v tak zvané vedlejší činnosti – opylování. Dosud získané poznatky potvrzují, že opylováním se dosahuje o 29 až 58 % vyšší úrody zemědělských plodin. U místních včelařů se těší značné oblibě použití propolisu jako léčiva při různých nemocech s dobrými léčebnými výsledky.
   V zájmu ozdravění chovu včel a zlepšení jejich kvality byla brigádně včelaři vybudována v zátiší lesa Kruhu při pravé straně silnice do Žehuně chovná stanice za účelem chovu matek z čistokrevného chovu „Kraňky“, získaného z výzkumného včelařského ústavu z Dolu. Byl vybudován včelín se 14 včelstvy a 12 oplodňáčků vždy pro chov 2 matek. V letošním roce bylo získáno 28 mladých matek, které byly přednostně dány místním včelařům z obce. V posledních měsících roku byla zahájena výstavba dalšího objektu „pracovny“. Chované včely jsou zdravotně v pořádku.

Rybáři

Rybářství

   Vzhledem ke 3 rybníkům, které jsou na území obce a to Velkého Dlouhopolského rybníka, rybníka Králíka a rybníka Nouze má značný ekonomický význam chov ryb. O jejich chování se stará Státní rybářství v Chlumci n. Cidlinou. Aby se zlepšily podmínky jejího chovu a byla zvětšena plocha došlo k vyhrnutí bahna z rybníka Dlouhopolského  a současně  bylo vyhrnuto bahno z loviště. Obdobně bylo vyhrnuto i bahno z rybníka Králíka. Během roku rybáři doplňovali různé živiny tak aby chov dobře probíhal. Výlov ryb byl v roce 1982 a opět i v roce 1983. Dne 10. listopadu 1983 za pěkného podzimního počasí za značné účasti domácích občanů i cizích, kteří v době lovu obcí projížděli, zastavovali se a na hrázi sledovali výlov. Na obnaženém dně rybníka se pohybovalo 15 lovců, v pogumovaných oblecích naháněli ryby do sítí a zatahovali k mechanickému keseru ( je to velký podběrák na elektrickém vrátku ), kde ryby byly váženy a vsypány do velkých kádí umístěných na nákladních autech, které vylovené ryby odvážely jednak na sádky do Žehuně, odkud byly později rozvezeny na vánoční trh. Část jich byla odvezena do Chlumce n. Cidlinou k dalšímu chovu. Vyloveno bylo celkem 350q ryb – kaprů. Jednotliví kapři byly v Ø váze 1,50kg. Váha kaprů byla nižší než v roce 1982, ve kterém se výlov konal za období 2 let. Tehdy se vylovilo 550q ryb. Novinkou byl prodej ryb před pohostinstvím Jednoty, kde byl postaven stánek a tak nepřetržitě projíždějící auta zastavovala a o nákup čerstvých ryb byl velký zájem. Výlov se skončil ve večerních hodinách, při lovu si rybáři svítili elektrickou lampou. Rybáři pracovali se soustředěním, každý věděl co má dělat, takže se nemuseli ani domlouvat. Po skončení lovu zavolal porybný Halda ( kterému bylo již 81 let ) „hoří“, načež místní mladí občané zaplnili rybník a hledali zbylé ryby. Rybník Nouz se nelovil. Po skončení lovu byl rybník
opět uzavřen, aby se znovu natáhla voda a do rybníka mohli nasadit nové ryby.

Myslivost

Myslivecké sdružení Mezihájí

   Myslivost na pozemcích naší obce provozuje Myslivecké sdružení Mezihájí se sídlem v Opočnici. Honitba je na pozemcích JZD Rudá záře Opočnice, i když do honitby patří i částečně pozemky sousedních JZD Velký Říjen Velké Výkleky, JZD Sloveč a JZD Žehuň. Výměra honitby je 2 376ha a z toho je 1 979ha zemědělské půdy, 315ha lesních pozemků, 1ha vodních ploch a 81ha ostatních ploch.
   Myslivecké sdružení má 51 členů.
   Ve své činnosti se sdružení zabývá nejen odstřelem  a odchytem zvěře ale i výstavbou odchovny bažantů, ochranou přírody a plnění úkolů Národní fronty.
   Tak v roce 1983 členové sdružení brigádně vybudovali odchovnu bažantů v bývalé drůbežárně JZD ve Vrbici, kterou  jim JZD předalo. Byl vybudován první objekt pro odchov 600 kusů. Na jeho výstavbě odpracovali 2 373 brigádních hodin. Jakmile adaptaci dokončili, ihned přistoupili k odchovu a podařilo se jím odchovat 560 bažantů z 600 nasazených. Vypouštění do přírody v zájmu zamezení ztrát  provedli až těsně před honem.
   V rámci ochrany přírody vysadili v honitbě 361 topolů, 155 dubů a 35 jeřábů.
   V sezóně dále odpracovali 3 156 brigádních hodin ve prospěch honitby, 1 240 hodin na polních pracích pro JZD, 890 hodin na akci „Z“ pro národní výbor a 220 hodin v lese. Na jednoho člena činil průměr 110 hodin. Podařilo se jím vysadit 2 603 keřů a stromků jako remízky apod. Usušili i 215q sena a z toho dali na nákup 156q a 62q použili ke krmení zvěře v zimě.
   Na honech od měsíce října zastřelili : 515 bažantů, 695 zajíců, 33 srnčí zvěře, 9 daňčí, 2 černé, 51 kachen a 2 králíky. Celkem tedy 1 482 kusů ve váze 3 826kg. Docílili výtěžnosti na 1 kus 1,1kg a v rámci okresu se tak zařadili na 3. místo.  Na export odchytili 228 zajíců a tím se umístili v rámci ČSR na první místo.
Na dodávku odvedli:
      zajíc         361 kusů              ve váze           1 263kg
      bažant      288 kusů                                        317kg
      srnčí           19 kusů                                        208kg
      celkem     668 kusů                                     1 788kg
   Dále pak zastřelili při šoulačkách v honitbě 155 kusů škodné tj. 3 kusy na člena. Z hlediska myslivosti byl rok 1983 úspěšný.
   Ze společenských akcí uspořádali zkoušky mysliveckých psů, výstavu trofejí, poslední leč, výroční členskou schůzi a ples.
   Předsedou Mysliveckého sdružení je s. Jaroslav Znamínko a jednatelem František Karásek, oba občané naši obce. Kladem bylo, že některé akce jako např. poslední leč, výroční členskou schůzi, konali v pohostinství v naší obci a tím obohatili společenský život obce.
   Výroční členské schůze se zúčastnili za Okresní myslivecké sdružení předseda disciplinární komise p. Vorlíček a za JZD Rudá záře Opočnice předseda s. Štůr. Schůze měla dobrý průběh a v závěru se členové zavázali vybudovat v roce 1984 další 3 odchovny, provést oplocení areálu ve výměře 2ha a vybudovat přístupovou komunikaci k odchovnám.

Obyvatelé

POHYB OBYVATELSTVA – ŽIVOT LIDÍ

   Podle sčítání lidu, domů a bytů k 1. 11. 1980 bydlelo v obci trvale 343 obyvatel z toho 169 žen. Srovnáním počtu obyvatel s rokem  1961 bydlelo v obci 421 osob
                                                          1970                         399
                                                          1980                         343 
                                                          1983                         306

Během 23 let se počet obyvatel obce snížil o 27,4%.  Stalo se tak proto, že z obce se v uvedené době odstěhovalo 48 občanů a zemřelo 19 občanů. Naproti tomu se přistěhovalo pouze 27 občanů a jen 3 děti se narodily. Postupně se zhoršuje i věková skladba obyvatel, kdy ubývají věkově mladší kategorie. Mladí lidé se z obce stěhují za vhodnějším zaměstnáním s možností lepšího bydlení.
Ke dni 1. 11. 1980 bylo ve věku do 14 let =   59 občanů
                                                    do 60 let = 184 občanů
                                                    do 88 let = 100 občanů
Ekonomicky činných osob bylo 165, z toho 77 žen. Za prací z obce vyjíždělo 134 osob tj. 81,2%.

Domů bylo v obci 113, v nichž bylo 125 bytů, z nichž:
s jednou obytnou místností                   bylo               14 bytů
s dvěmi obytnými místnostmi              bylo                55 bytů
se třemi obytnými místnostmi              bylo                32 bytů
se čtyřmi a více obytnými místnostmi  bylo                24 bytů
Vybavení trvale obydlených bytů:
s koupelnou bylo 94 bytů              tj. 75,2%                     v roce 1970 bylo 56,7%
s vodovodem bylo 103 bytů          tj. 82,4%                                                 65,4%
s etážovým topením bylo 41 bytů tj. 32,8%                                                 10,2%
s chladničkou bylo 112 bytů
s elektrickou automatickou pračkou bylo 24  bytů
s elektrickou pračkou jinou bylo 88 bytů
s barevným televizorem bylo 9 bytů
s černobílým televizorem bylo 80 bytů
s osobním automobilem bylo 45 bytů

Uvedená statistická čísla ukazují na zvyšování životní úrovně obyvatel obce v posledních 10 letech.

SPOZ

Sbor pro občanské záležitosti

   Základním posláním Sboru pro občanské záležitosti je pečovat o to, aby socialistická společnost věnovala pozornost významným okamžikům v životě občanů, jako je narození dítěte, uzavření sňatku, úmrtí a další významná životní jubilea, jako je dosažení  určitého věku, zlaté svatby v duchu socialistické etiky, tak aby se utvářel kladný vztah občanů k socialistické společnosti, upevňoval se jejich světový názor na marx – leninských principech, prohlubovala se socialistická morálka, soudružské vztahy a formoval socialistický způsob života.
   SPOZ pracoval dle svých plánů. Jednou z jeho činností byla návštěva věkově starších občanů u příležitosti jejich životních jubileí . SPOZ navštěvoval ženy od 60  let, muže od 65 let a to vždy po pěti letech a u občanů přes 80 let každým rokem.

V roce 1983 byli navštíveni:
Božena Bažantová č.p.56                       dne 19.11. 1983              věk 83 let
Ludmila Miláčková č.p.21                                                                    65 let
Božena Vávrová č.p.74                                 16.12.                              83 let
Eva Albrechtová č.p.111                               21.10.                              60 let
Božena Křížová č.p.14                                  29.10.                              84 let
Marie Jedličková č.p.102                               31.10.                              80 let
Božena Košátková č.p.17                              11.07.                              70 let
Karel Tomek č.p.26                                       20.07.                              60 let
Miluše Křížová č.p.112                                 09.08.                              60 let
Marie Vrbenská č.p.7                                    26.08.                              86 let
Františka Adamcová č.p.68                           29.08.                              86 let
Štěpán Kunc č.p.65                                        29.08.                             65 let
Václav Posejpal č.p.53                                  17.09.                              70 let
   
   Dalším úsekem činnosti SPOZ bylo loučení se zemřelými. Smuteční řečník byl Josef Kříž č.p.112.

Zápis za rok 1983 obsahuje 28 listů, a to, od listu číslo 6 až po list číslo 33.

Zapsal kronikář Jaroslav Horáček 

                                                                      Předseda MNV:
                                                                    Albrecht Stanislav

POČASÍ

Leden
   Počátkem roku 1984 slabě mrzlo do -5°C  s kolísavou denní teplotou do 5°C. Dne 7. ledna napadl poprašek sněhu a opětovně sněžilo 9. ledna. 11. ledna se zvýšily noční mrazy na -8°C. V noci 13. ledna opět sněžilo  a oteplilo se. 17. ledna pršelo. 21. ledna začalo opět mrznout a    23. ledna napadlo 4 cm sněhu. Teploty kolísaly v noci -3°C, ve dne 5°C. 30. ledna napadlo 7cm sněhu a znovu se ochladilo na -10°C.
Únor
   3. února přišla plískanice se sněhovými přeháňkami. 6. února ráno kolem 7.30 hodin se prudce ochladilo a na silnici se tvořila námraza. Během půl hodiny se silnice stala nesjízdnou a v oblasti obce došlo k četným smykům aut. Kolem 9. února se opět ochladilo, mráz se zvýšil na -9°C a   18. února dokonce -18°C. 20. února mráz opět povolil a teplota ranní kolem 0°C,
Březen
   První polovina března byla srážkově slabá. Spadl pouze 1mm srážek. Za to druhá polovina měsíce byla převážně deštivá, což ovlivnilo růst ozimů a zasetých jařin. 26. března poprvé zazpíval slavík ( skřivánek ).
Duben
   Měsíc duben byl poměrně chladný. Dešťových srážek spadlo 56mm. Noční teploty se  pohybovaly kolem 0°C, denní pak kolem 10 až 16°C.
Květen
   5. května vystoupila teplota na 24°C, příroda se probudila, rozkvetly stromy – hrušně a švestky. Ve večerních hodinách byla bouřka se slabým deštěm. Podobná teplota byla dne 2. 5. 1775.         7. května se opět ochladilo ranními teplotami kolem 1 až 5°C. Vydatnější příděl vláhy v květnu – spadlo 43mm srážek, a v první dekádě měsíce června,  nadmíru prospěl růstu pícnin.
Červen
   Senoseč  místo toužebně očekávaného stálejšího počasí provázely časté dešťové srážky – spadlo 24mm. Zemědělci museli proto využívat přestávek kdy pršelo a pod mračnou oblohou sušit seno a konzervovat ho. Následkem letošního jara, štědrého na vláhu, ale skoupého na teplo, došlo k opoždění vegetace o 7 až 14 dní. Postup polních prací byl proto pomalejší než roku 1983.
Červenec
   9. července byla ranní teplota 11°C, 10. července 13°C, 11. července 18°C a přes den teplota vystoupila na 33°C ( teploty nad 30°C jsou považovány za tropické ). Takových dnů s teplotou nad 30°C se vyskytuje tak 10 za rok. Teploměr na slunci ukazoval 45°C. Dne 21. července bylo naměřeno jen 31°C – byla druhá nejvyšší teplota. Večer pak přišla bouřka s deštěm. Ve třetím týdnu měsíce července nastaly deště a citelně se ochladilo, a tak očekávaný start do žní se oddálil.
Srpen
   Prvních 14 dnů měsíce srpna provázely deště a bouřky, přívaly vod měly za následek opožděný nástup do žní, který se přesunul až do druhé poloviny měsíce. Ještě 11. a 12. srpna tj. v sobotu a neděli silně pršelo. Spadlo 54mm srážek. V pondělí 13. srpna zahájilo JZD žňové práce. Ranní teploty v měsíci srpnu se pohybovaly od 9 do 14 °C, denní pak od 18 do 22°C.
   Léto v roce 1984 ukázalo svou nejlepší tvář, předvedlo se v plné kráse, bohužel však pouze v jednom týdnu. Slunce zvýšilo svoji intenzitu téměř na maximum, až to bylo trochu moc. Nastaly tropické dny a v zápětí takřka podzimní, listopadové. Barometrické změny tlaku a teploty vzduchu  se negativně projevily u některých lidí, dýchacími a srdečními potížemi. Léto 1984 zřejmě vstoupí do učebnic meteorologie. Třiceti stupňová vedra, střídaly chladné dny, řádily smrště a bílé kroupy.
Září
   Po deštivém létě se podzimní počasí přihlásilo dříve než v jiných letech. Dešťové přeháňky v září zpomalily setí ozimů. Spadlo 69mm srážek. Ranní teploty se pohybovaly od 9 do 12°C. S výjimkou dne 4. září, kdy byla teplota 15 a 18°C dne 6. září , 3. září 27°C, 14. září 23°C, se teploty pohybovaly od 12 do 14°C.
Říjen
   Měsíc říjen v prvních dvou dekádách přinesl několik slunných dnů, které přispěly zejména ke sklizni cukrovky. Ve třetí dekádě se počasí ustálilo, nepršelo, což urychlilo sklizeň cukrovky. Cukrovka byla méně zahliněná tím byly i menší sklizňové ztráty. I cukernatost se zvýšila o 0,8% a činila 14,22%. V noci z pátku na sobotu dne 27. října vydatně pršelo – spadlo 6mm srážek, což rozbahnilo půdu tak, že ztížilo postup sklizně cukrovky. V sobotu se ochladilo, teplota klesla ráno na 2°C, přes den pak na 10°C. V měsíci říjnu spadlo 24mm srážek.
Listopad
   Podobně jako v měsíci říjnu tak i v první dekádě měsíce listopadu převládaly typické mlhy s nízkou oblačností, udržující se často po celý den. Ve druhé dekádě se poprvé objevil sníh, kdy přes naše území přecházela studená fronta převážně se sněhem a deštěm. V noci z 23. na 24. listopadu se studená fronta projevila četnými srážkami a hlavně silným větrem, který odpovídal orkánu. Vichřice způsobila velké škody na veřejném majetku, vítr strhával střechy, lámal a vyvracel stromy, zejména v lese. V měsíci listopadu spadlo 32mm srážek. Dešťové srážky sledoval p. Bitman č.p.61.
Prosinec
   Počátkem měsíce prosince bylo většinou zataženo, noční teploty kolem 0°C nebo slabě pod nulou a od 10. prosince pak slabé přeháňky. Druhá dekáda byla převážně oblačná s přeháňkami, ve dnech 13. a 14. prosince se noční teploty pohybovaly od 3 do -6°C. Dne 16. prosince odpoledne napadl první sníh, sněžilo i v pondělí dne 17. prosince. Napadlo 4cm sněhu,             19. prosince byla velká oblačnost a mžilo.
   O vánočních svátcích se ranní teplota pohybovala kolem -6°C a v poslední den roku se teplota snížila na -11°C. 27. prosince opět sněžilo. Denní teploty se pohybovaly od -5°C až 0°C.

Čápi
   Čápi se vrátili do svého hnízda na komíně bývalé cihelny dne 1. dubna 1984. Jeden z čápů však na podzim včas neodletěl a ještě počátkem měsíce prosince na komíně hnízdil. Pak teprve odletěl.

Včely
   Včely poprvé vyletěly z úlu již 26. února 1984.

NÁRODNÍ   VÝBOR

Činnost MNV

   Rada národního výboru se sešla ke svým jednáním 15x, plenární zasedání se konalo 6x. Na zasedáních projednávali poslanci aktuální problémy obce a správní záležitosti občanů. V roce 1984 neměla obec žádnou přidělenou akci „Z“. Orgány národního výboru se proto zaměřily na plnění neinvestičních akcí, na zvelebování obce, zlepšování životního prostředí a na údržbu nemovitého majetku ve správě obce.

Rozpočet

  Rozpočet na rok 1984, v příjmu i vydání, byl schválen plenárním zasedáním ve výši 51 300 Kčs. 

Příjmy: daň zemědělská – soukromý sektor                          6 900 Kč
                                        – ostatní                                          8 000 
             daň domovní                                                            11 500
             správní poplatky                                                        2 200
             poplatky ze psů                                                          2100
             příjem od ostatních organizací                                15 700
             dotace                                                                        3 100
             místní poplatky                                                          1 500
             příjmy celkem                                                         51 300 Kčs

Vydání: kultura                                                                       4 000 Kčs
              na správu NV                                                          13 300
              na veřejné osvětlení                                                23 000
              na místní hřbitov                                                       1 000
              veřejná zeleň                                                             3 000
              na místní komunikace                                               1 000
              skládky – odpady                                                      2 000
              vydání celkem                                                         51 000 Kčs

Soutěž NV

   Místní národní výbor v roce 1984 se zúčastnil soutěže  Národních výborů okresu, a to            „O nejlépe upravenou obec okresu Nymburk“ a získal „Čestné uznání s odměnou 5 000 Kčs“ a dále soutěže „Na plnění volebních programů NF a výsledky dosažené v socialistické soutěži v roce 1983“ a získal „Čestné uznání s odměnou 5 000 Kčs“. Na brigádách při úpravě chodníků, veřejných ploch a zeleně odpracovali občané 5 240 hodin, v hodnotě 46 425 Kčs.

Účetní a komise sociální

   Dne 1. února ustanovila rada MNV novým účetním s. Kupku. Vzhledem k tomu, že v obci žije celkem 107 důchodců, tj.28%, směřovala činnost komise na péči o důchodce. Komise sledovala zdravotní stav a sociální poměry jednotlivých důchodců. Šestnácti důchodcům poskytla sociální výpomoc na nákup potravin v místní prodejně smíšeným zbožím, a to ve výši 100 až 400 Kčs. Důchodci Václavu Daškovi na nákup ložního prádla 1 000 Kčs. Celkový zdravotní stav důchodců je dobrý. Celkově bylo na doplňkovou péči vydáno 4 000 Kčs a na TBC 500 Kčs.

Komise kulturní

   Komise kulturní v roce 1984 ve své práci se řídila „Jednotným kulturním plánem“ výchovné činnosti. Kulturní a společenské akce se dle potřeby konaly buď v sále pohostinství nebo v bývalé škole. V roce 1984 uspořádaly složky NF pět společenských akcí – zábavu o pouti, posvícení, ples požárníků, karneval pro děti, karneval pro dospělé, 5 diskoték pro mládež,            4 lékařské přednášky, 14 rozhlasových relací se zaměřením na významná výročí, bezpečnosti, ochraně přírody, předcházení požárům, 5 veřejných oslav k významným výročím – únoru, MDŽ, 39. výročí osvobození vlasti, mezinárodnímu dnu dětí, VŘSR, 4 zájezdy do divadel, z toho 2 pro dospělé, 1 pro děti a 1 na výstavu „Země živitelka“ do Českých Budějovic.
   Mimo to bylo vysázeno 40 růží v parku, pokládány věnce ke hrobu Sovětských hrdinů na místním hřbitově. Akce byly dobře navštěvovány a splnily záměry pořadatelů.

Komise veřejného pořádku

   Komise pro ochranu veřejného pořádku během roku 1984 neprojednávala žádný přestupek. Zabývala se pouze prevencí, jako jsou požární prohlídky komínů, čistotou veřejných prostranství, sjízdnosti místních komunikací a chodníků.

Finanční komise

   Finanční komise provedla fyzickou inventarizaci nemovitého majetku ve správě místního národního výboru v měsíci říjnu 1984.

Místní národní výbor vlastní:
Základní prostředky: budovy MNV                                            943 656 Kčs
                                  hřbitov, chodníky, čekárna, 
                                  veřejné osvětlení a kanalizace                  594 013 Kčs
                                  busta Julia Fučíka, akumulační kamna       13 670 
                                  pracovní stroje a zařízení                             24 542
                                  rozhlasová ústředna                                     29 584
                                  základní prostředky celkem                   1 605 735 Kčs

Drobné a krátkodobé prostředky:
                                  od   60 Kčs do     300 Kčs                            11 659,60
                                  od 300 Kčs do 3. 000 Kč                              61 486,31
Materiál na skladě                                                                          20 464,80
Veškerý majetek MNV ve správě celkem                               1 699 345, 71 Kč

Základní prostředky členové komise řádně označili.

Komise výstavby
   Komise výstavby MNV zorganizovala v roce 1984 2 brigády, a to, na dny 31. 3. 1984 a 7. 4. 1984. Brigádníci vyhrabali  trávník na veřejných prostranstvích, upravili záhony s květinovou výzdobou, seškrábali štěrk na okraji silnice na hrázi rybníka a občané si upravili prostory před svými domy. Komise vyslovila souhlas s používáním domů č.p. 27 a 76 k rekreačním účelům, povolila drobné stavební úpravy č.p.40, 65, 17 a vyslovila souhlas s výstavbou dvoubytovou pro JZD č.p.128 včetně hospodářského vybavení.
   Projednala a odsouhlasila důležitý dokument bytové zástavby obce pro nejbližší období a vybrala přednostně k zástavbě lokality B a C a v lokalitě A stavbu rodinného domku stavebníka Bartáka Josefa.
Plán bytové zástavby : 
   Okresní projektová inženýrská organizace Nymburk provedla výběr lokalit a vhodných pozemků pro výstavbu rodinných domků v Dlouhopolsku s výhledem do roku 1990. Výběr pozemků byl zaměřen na zastavěné území obce. Obec Dlouhopolsko je střediskovým sídlem trvalého významu s funkcí zemědělskou a ubytovací. Obec má 300 obyvatel s cca 15 pracovních příležitostí a to převážně v místním JZD a Pohostinství. Pozemky pro výstavbu rodinných domků bude možno získat dělením velkých zahrad a vykoupením pozemků, kde obyvatelé dožili.
Zemědělská výroba : obsahuje kravín pro 100 kusů dojnic, výkrmnu býků pro 120 kusů,  
                                  výkrmnu vepřů pro 250 kusů a drůbežárnu za obcí.
Inženýrské sítě : vodovod v obci není – pouze individuální studně, kanalizace pouze
                           povrchová na odvedení dešťových a povrchových vod.
Elektrorozvody : povrchové, 2 trafostanice, z toho 1 pro JZD
Chráněné památky : Kamenný kříž z roku 1873 a 1909
Na základě podrobného průzkumu bylo vybráno 5 lokalit : označených znaky : A, B, C, D, E a R – rozptýlené, pozemky o celkové rozloze 43 602m2. Na tuto plochu bude možno osadit 46 rodinných domků, z toho 1 dvojdomek a RD řadové.
lokalita A : 8 rodinných domků – severozápadní část obce
lokalita B : v centru obce ( sousedí s bývalou školou ), lze osadit 7 rodinných domků a 1 
                  dvojdomek
lokalita C : v centru obce vedle prodejny smíšeného zboží, lze osadit 4 dvojdomky izolované a
                  7 domků řadových. Celková lokalita 14 569m2, z toho 5 315 připadá na rekreační
                   účely – bazén.
lokalita D : v jižní části v mírném svahu k rybníku. Lze osadit 8 rodinných domků. Celková
                   rozloha lokality činí 5 580m2.
lokalita E : jihozápadní část obce. Lze osadit 9 rodinných domků. Celková výměra lokality
                  činí 8 196m2.
Rozptýlené pozemky : ve východní části obce. Celková výměra činí 2 000m2.
Záměr byl projednán plenárním zasedáním Místního národního výboru v Dlouhopolsku a schválen.

Elektrifikace obce

   V roce 1984 byla zesílena síť elektrického vedení od č.p.40 a od č.p.12 po obou stranách obce až po č.p.125 a 126.

Dostavba bytů

   V roce 1984 nebyly dokončeny 2 bytové jednotky stavebníka Josefa Kříže, chybí dokončit stavbu studně, septiku, topení, vnitřní obklady dřeva a zábradlí na schodišti. Stavebníku Josefu Míčovi chybí dokončit vnitřní úpravy, fasádu domu. 

Telefony

   Nově byly zřízeny účastnické telefonní stanice Stanislava Albrechta, předsedy MNV a Jiřího Hájka č.p.4. Zrušena byla stanice v bytě Marie Okrouhlé.

Místní rozhlas

   Místní rozhlas byl v roce 1984 často porouchán a projevila se jeho nutná oprava.

Údržba budov NV

   Místní národní výbor dal opravit střechu bývalé školy ve finančním nákladu 7 000 Kčs a zajistil opravu márnice, a to, byla opravena střecha a okapy. K úhradě použil finanční prostředky získané jako odměnu v soutěži národních výborů od okresního národního výboru.

Propagace

   Za pomoci brigádníků osadil MNV 3 propagační skříňky před prodejnou smíšeného zboží.

Zemřelí

V roce 1984 zemřeli:
Emilie Znamínková          dne 14. 3. 1984   ve věku 79 let
František Karásek             dne 27. 4. 1984   ve věku 49 let
Kateřina Křížová              dne  4.  7. 1984   ve věku  88 let
Marie Vrbenská                dne  8. 7.  1984   ve věku  87 let
Alois Bludský                   dne 23.12.1984   ve věku  69 let
Kateřina Křížová byla pochována do hrobu na místním hřbitově, ostatní zpopelněni. Za Sbor pro občanské záležitosti se zemřelými rozloučil smuteční řečník František Vejr z Městce Králové. Vlastního řečníka SPOZ neměl. Hřbitov byl během roku udržován ve velmi pěkném stavu péči pozůstalých.  / Viz obrazová dokumentace číslo VIII/4 /

Služby občanům

   V roce 1984 přestala poskytovat služby občanům obce, a to dělání věnců, Anna Zimová č.p.73.

Zásobování potravinami

   Zásobování potravinami ve smíšené prodejně bylo plně zajištěno, včetně zvýšeného nákupu před vánočními svátky. Dostatek byl jižního ovoce, vánočních kaprů, vánočních kolekcí a masných výrobků. Méně bylo levnějších druhů masa jako bůčku a předního hovězího. Dostatek byl vánočních stromků.

ZEMĚDĚLSTVÍ

JZD

   Jednotnému zemědělskému družstvu „Velký Říjen“ se sídlem ve Velkých Výklekách se v roce 1984 dařilo plnit nastoupený trend intenzifikace výroby. Po dlouhých letech dosáhlo výrazného zvýšení produkce a to jak v živočišné výrobě, tak i ve výrobě rostlinné. Dosáhlo řadu pozitivních výsledků srovnatelných se špičkovými družstevními organizacemi okresu. Vytvořili si tak další dobré předpoklady k postupné stabilizaci JZD především pokud jde o ekonomickou oblast hospodaření.
1. Výroba obilnin : celková výroba obilovin byla splněna na 110%. Bylo dosaženo doposud 
                                nejvyššího výnosu 5,16 t/ha.
2. Výroba cukrovky : dosažený ha výnos 45,8 t/ha je rekordem JZD v období mechanizované    
                                   sklizně a byl nejvyšším výnosem v kraji.
3. Výroba pícnin : výroba pícnin byla splněna na  103,9% a tím byla vytvořena dostatečná 
                              zásoba krmiv pro rok 1985.
4. Výroba mléka : plán výroby a dodávky mléka byl splněn na 105,7% a bylo dodáno o 120 
                              tisíc litrů mléka nad stanovený plán.
5. Výroba skotu : na tomto úseku bylo dosaženo výrazného zlepšení v užitkovosti
                             hospodářských zvířat. Užitkovost mladých jalovic o 0,777 a u výkrmu   
                             skotu 0,745kg na kus a den řadí JZD mezi přední podniky okresu.
6. Výroba drůbeže : plán výroby a dodávky drůbežího masa byl splněn na 100,7%.
7. Výroba vajec : v roce 1984 ukončilo JZD výrobu vajec. Dosáhli hranice 277 ks vajec na kus    
                             a rok.
   Příčinou výrazného vzestupu produkce obilí byl vliv využití výkonných odrůd obilovin, zejména pšenice, významnou roli sehrály především odrůdy sovětského šlechtění. Dosažený výsledek sklizně vytvořil potřebnou rezervu na překlenutí možných výkyvů případné neúrody v nastávajících letech.
   Zahájení sklizně obilí v roce 1984 bylo charakterizováno nepříznivým vývojem počasí. Žně byly téměř o měsíc zpožděny. Zahájeny byly prakticky dne 13. 8. 1984. Pozdější zahájení sklizně přineslo zvýšené nároky na organizaci práce, disciplinu a pracovní aktivitu všech pracovníků, kteří se na žňových pracích podíleli. Sklizeň byla ukončena k 28. srpnu za 13 pracovních dnů. 
Plnění dodávkových úkolů v živočišné výrobě :
Mléko
                                                               plán dodávky              skutečnost                     %
JZD celkem                                              2 120 000                   2 240 044               105,7
farma Dlouhopolsko                                    210 000                      215 765               102,7

Dojivost
                                                               Ø na kus a den                          roční dojivost
JZD celkem                                                 8, 16l t                                       3 206l t
farma Dlouhopolsko                                    6, 63l t                                       2 426l t

Býci na žír
Plán užitkovosti 0,60kg
Skutečnost                      JZD celkem 0,74kg             farma Dlouhopolsko 0,71kg

Skot
Dodávka hovězího masa včetně telecího :
Skutečnost - 275 tun                  plán - 266 tun                         plnění 103%

Prasata
Dodávka vepřového masa :
Skutečnost – 119 tun                 plán – 100 tun                        plnění 119%

Výkrm prasat:
JZD :                                 plán 67 500kg                 skutečnost 78 582kg = 116,4%
Farma Dlouhopolsko :      plán 34 000kg                skutečnost  39 776kg =  117 %       

Vejce
Výroba vajec : v ks            úkol  3 506 000                 plnění  3 868 416         plnění 135,6%
Maso výroba : slepice        úkol   43 t                           vyrobeno   50 t            plnění 100,7%
                        brojleři                114 t                                           111 t                        100,7%

Produkce a tržby

Vývoj produkce a tržeb od roku 1981 v tis. Kčs
                                                       1981                     1982             1983                1984
hrubá zem. produkce                    35 069               36 829             39 948             42 094
hrubá rostl produkce                    13 060               16 523             10 256              20 840
hrubá živ. produkce                     22 909                20 291             21 699              21 254
tržby ze zem. výroby                    29 619               34 069             35 132               42 567
tržby ze živ. výroby                      19 751               21 194             23 167               26 298
tržby z rostl.výroby                        9 898                12 366            15 967               10 269

Zisk 

Celkový zisk:         plán 3 262 tis. Kčs             skutečnost 2 347 tis. Kčs           plnění 71, 9%

Fondy

Příděly fondům: výstavby         135
                        kultuře               190
                        odměny                -
                        rezervní              815

Stav družstevních fondů k 31. 12. 1984

fond výstavby                            - 
fond odměn                             330  tis. Kčs
fond kulturní                            214 tis. Kčs
obratový fond                     20 256  tis. Kčs
rezervní                                    -
bytové výstavby                       665 tis. Kčs

Vývoj produktivity práce a odměňování na 1 pracovníka v Kčs
                                                       1981                     1982             1983                1984
hrubá zem. produkce                      117 288                120 356       141 660           146 360

Produktivita práce
celková produkce                           132 247               168 475        196 723           267 472
výkony celkem                               121 736               140 575        147 847          150 444

Odměňování
Ø měsíční odměna                          2 377                    2 451             2 493               2 483
Ø hodinová mzda                            11,28                   12,18             13,56              13,17
   Dne 4. října 1984 zahájilo JZD sklizeň cukrovky a ukončilo jí dne 12. listopadu 1984. Plynulost sklizně ztěžovalo deštivé počasí a tím časté poruchy v sklízecí technice.
   Rok 1984 je možno hodnotit celkově jako úspěšný.

Soukromý sektor

   V roce 1984 nadále v oblasti hospodařil soukromě Václav Košátko na výměře zemědělské půdy 5,00ha. Výrobní úkoly splnil takto: obilí         plán  97q                dodal 95q
                                                      cukrovka           600q                        516q
                                                      maso                   29q                          33q
                                                      mléko             6 500lt                   23 000 lt
Zvířectvo

Stavy hospodářského zvířectva v obci:

                                                       bezzemci                      členové JZD                soukromý sektor
slepice                                                 314                               506                             45
drůbež celkem                                     350                               628                             45
husy                                                      17                                  53                             -
kachny                                                  16                                    2                              -
krůty                                                     11                                   -                               -
ovce                                                        8                                  12                             -
prasata                                                  11                                   27                             1
skot                                                        -                                      3                            18
z toho krávy                                           -                                      -                              6

Výroba vajec

Ukončení výroby vajec:

   V roce 1984 ukončilo JZD Velký Říjen výrobu vajec, vzhledem k tomu, že Zemědělské sdružení pro výrobu vajec ve své provozovně v Městci Králové plně zabezpečuje potřebu vajec pro zásobování obyvatelstva.

VEŘEJNÝ ŽIVOT

   Rok 1984 můžeme hodnotit jako dobrý rok pro náš lid. Prožili jsme ho v míru, i když ve světě trvalo nebezpečí války. Mohli jsme v klidu se věnovat své práci, starat se o blaho svých rodin. Charakteristická byla politická stabilita, široká společenská aktivita, vzestupný rozvoj národního hospodářství, vysoká životní úroveň, bohatý kulturní a duchovní život. Překonali jsme řadu složitých otázek a překonávali jsme mnohé těžkosti v ekonomickém a sociálním rozvoji. Rychlejší dynamika hospodářského rozvoje vytvořila předpoklady pro další zvýšení osobní a společenské spotřeby a uskutečnila řešení některých sociálních opatření. ( prodloužení dovolené mládeži na tři týdny, zvýšení důchodů přiznaných před 1. lednem 1971 )
   V Sovětském svazu dne 9.února 1984 zemřel po dlouhé nemoci generální tajemník ústředního výboru KSSS a předseda Nejvyššího sovětů SSSR Jurij Vladimirovič Andropov. Novým generální tajemníkem ÚV KSSS byl zvolen Konstantin Ustinovič Černěnko.
   V Indii byla zavražděna ministerská předsedkyně Indira Ghandiová a předsedkyně hnutí nezúčastněných států. 
   K velké katastrofě  došlo dne 3. prosince 1984 v Indii ve městě Bhópálu, kde došlo k úniku jedovatého plynu v továrně na insekticidy, patřící americkému monopolu Union Carbide. Počet obětí se pohyboval nad 3 000 osob. Celkem bylo zaznamenáno na 50 000 postižených osob, z nichž mnozí oslepli nebo jim oslepnutí hrozí. Byly obavy z poškození ledvin a jater, že se budou rodit tělesně postižené děti. Tisíce zvířat uhynulo a nebyl ani čas je zakopat. Statisíce osob se z města uchýlilo do širokého okolí, kde jim bylo poskytnuto ošetření a strava. Vznikly obavy z toho, že je zamořena voda, zelenina a vůbec vegetace ve městě i okolí. Továrna byla uzavřena. Podle názoru indických vědců bude příští generace postižených trpět stejně jako jejich rodiče.Je vysoká pravděpodobnost, že děti, jež se narodí v dalších měsících budou mít nevyléčitelné choroby.
   V USA byl opětovně zvolen prezidentem  Ronald Reagan. Irák s Iránem přes úsilí světových mezinárodních organizací a představitelů státu pokračoval nadále ve válečném sporu.
   Závěr roku přinesl naději lidstvu celého světa nad zprávou o dohodě SSSR a USA o společném zahájení jednání o snížení jaderných zbraní a zamezení zbrojení na válku v kosmu.
   Neutěšená mezinárodní situace se promítala do veřejného života v obci. O tom byly přednášeny referáty na schůzích společenských organizací.

Májové oslavy

   Účastníci oslav 1. Máje 1984 se ráno shromáždili u autobusové zastávky ČSAD. Autobus JZD je odvezl do Městce Králové, kde před kulturním domem byl sraz všech účastníků. Od kulturního domu prošel průvod přes náměstí, kolem pošty, nádraží, sokolovny na Náměstí republiky. V průvodu byly zastoupeny všechny složky NF, školní děti, pionýři, Svazarm, požárníci a myslivci v krojích a dále pak pracovníci podniků a s nimi i účastníci oslav z naší obce. Na náměstí stála tribuna, z které pronesl slavnostní projev tajemník OV KSČ s. Karel Sahulka. Zdravici přednesl zástupce střední skupiny Sovětských vojsk z Milovic. Účastníci májových oslav oslavovali nejen Svátek práce, ale i 39.výročí osvobození naší vlasti před 39 lety, s přáním, aby i další 1. Máje byly svátky práce, ale i míru. Dne 5. května 1984 za účasti zástupců složek NF obce byla položena kytice na společný hrob  padlých Sovětských hrdinů při osvobozování naši vlasti před 39 lety.

SPOLEČENSKÉ ORGANIZACE NÁRODNÍ FRONTY

KSČ

Základní organizace Komunistické strany Československa v Dlouhopolsku

   Stranická organizace KSČ se v roce 1984 podílela na oslavách významných výročí, jako jsou únorové události, oslavy 1. Máje, Slovenského národního povstání a Velké říjnové socialistické revoluce. Zabývala se činností společenských organizací v obci. Podílela se na organizování veřejných schůzí v obci pořádaných národním výborem. Výrazně se podílela na projednávání modernizace pohostinství mezi Jednotou LSD, JZD Velké Výkleky, okresní zemědělskou správou a radou.

SSM

Svaz socialistické mládeže

   Rozhodující většina mladých lidí byla aktivně zapojena ve společenských organizacích v obci tj.  v tělovýchově, svazu žen, požární ochraně a ostatních. Většina mladých lidí dojížděla za prací mimo obec. Přesto se jednalo o aktivizaci svazu mládeže, ke zlepšení však nedošlo.

SČSP

Svaz československo – sovětského přátelství         

   Celá činnost odbočky SČSP byla zaměřena na popularizaci a přátelství se Sovětským svazem.      V tomto duchu členové odbočky vystupovali na stranických a veřejných schůzích a vytvářeli příznivé podmínky pro styk Sovětských občanů při návštěvách v naší obci. Odbočka měla v roce 1984 4 výborové a 2 členské schůze a besedy socialistické akademie o svobodě, demokracii a 39. výročí osvobození Československa. Členové se zúčastnili veřejného života v obci, odpracovali 50 hodin při úpravě obce, 100 hodin na pomoci zemědělství, vysázeli 15 keřů, sbírali černý bez a odvezli králičí kožky.

ČSČK

Základní organizace Československého červeného kříže

   Práce a činnost organizace Československého červeného  kříže se prolínala v uplynulém ročním období s činností základní organizace Svazu žen a Dohlížecího výboru Jednoty LSD. V měsíci lednu uspořádali dětský karneval a večer pak pokračoval karneval pro dospělé. V měsíci  březnu uspořádali oslavu MDŽ, která velmi silným dojmem zapůsobila na všechny přítomné ženy. V červnu pak pořádali zájezd dětí do Hálkova divadla v Nymburce na hru „Smutná princezna“ v rámci oslav MDD. Pro dospělé zorganizovali zájezd do divadla v Kolíně a Kutné Hoře, který spojili s prohlídkou památných míst v Sedlci a Kutné Hoře. Na závěr roku uspořádali nadílku spojenou s Dědou Mrázem. Všechny děti obdarovali. Brigád se členové zúčastnili společně se shora uvedenými složkami NF. V měsíci květnu vysadili 42 růží na paměť Lidickým mučedníkům a položili kytice ke hrobu padlých Sovětských hrdinů na místním hřbitově.

ČSŽ

Základní organizace Českého svazu žen

   V roce 1984 pracovala v počtu 25 členek. Dvě členky pracovaly jako poslankyně národního výboru a další dvě jako členky komisí národního výboru.
   Organizace úzce spolupracovala s organizacemi Československého červeného kříže a Dohlížecího výboru Jednoty LSD na akcích uvedených v činnosti červeného kříže. Mimo to pečovaly o výzdobu tří vývěsních propagačních skříněk instalovaných před prodejnou smíšeného zboží a v zasedací místnosti národního výboru. Svoje pracovní úsilí věnovaly i sběru  druhotných surovin a po obci sebraly 325q textilií, 414kg skelných střepů, 28q starého železa. Sklidily seno z výměry 50 arů a odevzdaly 810 kusů vajec. Na pomoc zemědělství obdělaly 65 arů cukrové řepy. Na rozloučenou s prázdninami uspořádaly táborový oheň s opékáním vuřtů.

SPO

Svaz požární ochrany

   Organizace pracovala v roce 1984 se 43 členy. Zaměřili se na plnění úkolů národního výboru. Své členy školili o prevenci vzniku požárů, jeho likvidace, v zacházení s požární technikou a hasícími přístroji. Provedli požární prohlídky všech domů a provozoven v obci. Mimo tyto úkoly brigádně pomáhali na plnění volebního programu NF, pomáhali při zemědělských pracích v JZD a 4 členové darovali zdarma krev.

Jednota LSD

Dohlížecí výbor Jednoty LSD

   Dohlížecí výbor zaměřil svoji činnost na provoz smíšené prodejny a pohostinství v obci. Během roku vykonal 17 kontrol v obou provozovnách, se zaměřením na čistotu, úpravu a kvalitu zboží, hygienická zařízení, úklid před provozovnami. Mimořádnou pozornost věnoval provozu pohostinství, vyváření obědů v kuchyni a sociálnímu zařízení. Na základě zjištění neutěšeného stavu provozu, zahájil jednání s představiteli Jednoty v Nymburce. Podařilo se přesvědčit vedení Jednoty o nutnosti modernizace pohostinství. Provedení modernizace bylo zařazeno do plánu na rok 1985, částkou Kčs 455 000. Projektová dokumentace bude skončena do konce února 1985 a v měsíci březnu 1985 zahájeny stavební práce.
   Úspěšně bylo zakončeno jednání s předsedou JZD Velký Říjen o převzetí akce. Rada MNV zajistila pracovní síly z řad občanů obce k provedení stavebních prací. Na úseku kulturní a společenské činnosti spolupracoval DV se společenskými organizacemi Českého svazu žen a Červeného kříže jak je uvedeno v činnosti červeného kříže. Na akcích se podílel i finančně.
   Pro bezpečný příjezd k prodejně se podařilo zpevnit vozovku a vyasfaltovat celou příjezdní plochu, takže přístup k prodejně je bezpečný.
   Plán maloobchodního obratu za rok 1984 splnila prodejna na 100,3% ( plán činil 1 502 000 Kčs a skutečnost 1 506 000 Kčs) , pohostinství na 111,8% ( plán 471 000 Kčs a skutečnost 527 000 Kč ). Prodejna vykoupila v roce 1984 od drobných pěstitelů 5 277kg okurek nakladaček, 171kg okurek salátovek, 1 002kg medu, 2 748kg česneku. 1 202kg bezinek, 33 580kg padaných jablek, 634kg jablek trhaných, 394kg fazolí, 2 970 kusů hlávkového salátu, 1 890 kusů kedlubnů, 370kg červeného rybízu, 313kg rybízu černého, 323kg švestek, 352kg angreštu, 42kg šípku, 227kg cibule, 250kg brambor a 26kg třešní.
   Na brigádách odpracovali členové Jednoty 1 548 brigádních hodin.

Sokol

Sportovní oddíl Sokol Dlouhopolsko

   Oddíl kopané uspořádal v roce 1984 6 diskoték, 5 členů darovalo zdarma krev, při údržbě hřiště odpracovali 400 hodin, při údržbě tělovýchovného zařízení 300 hodin, na sběr odevzdali 3,3 tuny železa. Stav účtu u Státní spořitelny ke konci roku činil 38 457 Kčs.
   V rámci mistrovských utkání sehrálo A mužstvo 22 zápasů, z nichž 5x zvítězilo, 2x prohrálo. Skóre 24 : 53. Umístili se v tabulce D skupiny – IV. třídy na posledním místě s bodovým ziskem 12.
   Dorost sehrál 12 zápasů, 1x zvítězil, 1x hrál nerozhodně a 10x prohrál. Se ziskem 3 bodů se umístil na posledním místě.
   Úspěšněji si A mužstvo vedlo v podzimní části ročníku 1984 – 1985, kdy se umístilo na 5. místě. 5x zvítězili, 2x hráli nerozhodně a 4x prohráli. Získali 12 bodů se skórem 26 : 17. Zatím to bylo nejlepší umístění. Dorost opět všechny zápasy prohrál a umístil se na posledním místě se skórem 2 : 70.
   Vydařil se 14. Memoriál Jardy Zlatníka. Po osmi letech opět domácí zvítězili. Počasí nepřálo, od rána vytrvale pršelo, nebe bylo jako šedá houně. Od 9 hodin hráli Hradčany s Lovčicemi a zvítězili 2:0 a potom hráli domácí s Běrunicemi 0:0 a na pokutové kopy zvítězili domácí 4:2. Odpoledne se počasí umoudřilo a dokonce se rozzářilo slunce. O třetí místo porazili hráči Hradčan Běrunice 2:1 a ve finále hráli domácí s Lovčicemi 2:2 a na pokutové kopy vyhrálo Dlouhopolsko 4:3 a stalo se tak vítězem celého turnaje.
   Na závěr sezóny  o posvícení byl sehrán přátelský zápas „ženatí : svobodní“. V normálním čase zápasu hráli 3:3, na pokutové kopy zvítězili ženatí 4:1. Ženaté podržel brankář Josef Knytl, který podal vynikající výkon a dokonce chytil i pokutové kopy.
  Závěr podzimní sezóny zastihl A mužstvo ve velmi dobré formě, kdy doma porazilo Dymokury 1:0, Záhornice 3:0, Městec Králové 7:2 a Činěves 8:0.

Včelaři

Základní organizace českého svazu včelařů

   Rok 1984 byl rokem rojení včel. Počet včelstev se zvýšil v obci na 173 tj. o 29%. Počáteční, 24°C teplota měla vliv na květenství ovocných stromů. Dne 7. května se opět ochladilo a vydatné srážky měly negativní vliv na snůšku, včelstva zesílila, z nedostatku snůšky se rojila. Na jedno zazimované včelstvo obdrželi včelaři 35 Kčs státní příspěvek
   Na společně budované chovné stanici pokračovaly práce na dostavbě „pracovny“ a tato se také v hrubé stavbě dokončila. Od 14 chovaných včelstev bylo vytočeno 193kg medu. Větší snůšce zabránil nedostatek plástů. Chovný kroužek vypěstoval 31 matek. Použity byly především ve včelstvech stanice. Cena objektu chovné stanice se odhaduje na 50 000 Kčs, z toho inventář a zásoby 22 000 Kčs. Vytočený med v roce 1984 byl poměrně hustý a těžko se vytáčel. Průměrná snůška na jedno včelstvo činila 7kg. Pro srovnání bylo v roce 1982 v oblasti organizace včelařů Městecka vykoupeno 3 010kg medu, v roce 1983 – 9 218kg a v roce 1984 – 3 690kg.

Rybáři

Rybářství

   Rok 1984 z hlediska rybařiny lze hodnotit jako mokrý rok, ale bez vody. Minulé 2 roky, které byly příznivé, znamenaly určité vyčerpání podzemních vod. V roce 1984 zem vypila všechno, co spadlo a tak hladina spodních vod zůstala na předešlé úrovni. Byl to rok pro rybaření nepříznivý. Na velkém Dlouhopolském rybníku a Králíku chybělo do normálu hladiny 30cm a na Nouzi dokonce 50cm.
   Do velkého Dlouhopolského rybníka bylo v měsíci březnu 1984 nasazeno : 28 000 kusů kapří násady v Ø 0,25kg, 1 000 kusů tolstolobika v Ø  váze 0,40kg a 5 000 kusů lína. Ke krmení ryb se spotřebovalo 200q směsi pro kapra, 150q vápna, 10 000 hl močůvky a 300q hnoje. V roce 1984 rybník nebyl loven a počítá se s jeho výlovem až v roce 1985. Plánuje se výlov 350q kaprů         I. třídy, 20q tolstolobika a 10q lína.
   Králík je komorový rybník a jeho výlov se plánuje na jaře. V roce 1984 bylo v měsíci březnu vyloveno 1 700 kusů  kapra tržního v Ø váze 0,30kg. Přesazen byl do rybníka Nouze. Do rybníka Králíka bylo znovu nasazeno 2 000 kusů kapří násady v Ø váze 0,03kg a v roce 1985 se plánuje výlov 1 700 kusů kaprů v Ø váze 0,30kg.
 Rybník Nouze slouží jako rybník komorový. V roce 1984 byly do něho přesazeni kapři z Králíka a v měsíci říjnu a listopadu 1984 z Chlumeckých rybníků 10q násady v Ø váze 0,15kg. S výlovem se počítá až v roce 1985 a vylovené ryby budou přesazeny do rybníka v Oboře, Kopičáku a Dolního a Horního Čihadla. 
   Do Kopičáckého rybníka bylo v roce 1984 nasazeno 1 000 kusů kapří násady v Ø váze 30 dkg. Vyloveno bylo 60q ryb v Ø váze 70 dkg a další plevelné ryby (okouni). 
   Pro rozmrazování ledu v zimním období byly na rybníky Králík a Nouze  nasazeny větrné paletové rozmrazovače a na Dlouhopolský 2 elektrické radiátory, které dodávají do vody kyslík a zabraňují zamrznutí hladiny. Na rybníku Nouze a Králík bylo v podzimu provedeno dezinfekční hnojení za účelem přečištění vody ( do Králíku 5q a Nouzi 10q ).  V době mrazů se denně prosekával led.

Labutě

   První labutě přiletěly na Dlouhopolský rybník dne 6.3.1984 a během roku vyvedly 2 mláďata. S příchodem zimy z rybníka odletěly. V době příletu labutí byl na rybníku ještě led.

Myslivost

Myslivecké sdružení „Mezilesí“

   Prvořadou pozornost věnovali členové MS zlepšování životního prostředí zvěře, zvyšování úživnosti honitby  a zajišťování potřebných krmiv pro maso, vypouštění bažantích kuřat do honitby, zlepšování ekologických podmínek králíků, zlepšování zdravotního stavu srnčí zvěře a trofejových hodnot.
   Ve vlastní odchovně odchovali 1 400 bažantích kuřat. Odchov probíhal v nedobrých klimatických podmínkách – bylo chladno a deštivo, takže v halách se těžko udržovala potřebná teplota. To mělo za následek, že 174 kusů kuřat uhynulo. Z voliér byli bažanti vypouštěni před odstřelem a to od 2. 11. do 1. 12. 1984.

Lov zvěře:
zvěř srnčí                              plán           40 kusů                        skutečnost           20 kusů
zvěř daňčí                                                 9                                                               9
bažanti                                               1 100                                                           751
zajíc                                                      800                                                           446
prase                                                                                                                          5

   Hmotnost odlovené zvěře činila 3 109kg a na dodávku bylo odvezeno 1 400kg. Výtěžnost na 1ha honební plochy činila 1,3 kg ( celookresní výtěžnost byla  pouze 0,75kg ).
   Při tlumení škodné odstřelili pouze lišku, kočku, psa, tchoře, kunu, straku a sojku. 
   Odstřel bažantů byl závislý na počtu vypuštěných. Odloveno bylo z vypuštěných bažantů 751 kusů, což znamená, že procento složitelnosti činilo 86%. Kdyby nelovili bažanta vypuštěného, odlovili by pouze 138 kusů. Zajímavé bylo, že zahraniční honci a lovci odmítali vypuštěnou zvěř v honitbě střílet.
   Na závěr sezóny byl proveden odchyt zajíců v počtu 126 kusů. Myslivci dosáhli nejvyššího odchytu nejen v rámci okresu ale i v celé ČSR. Odchyt byl rozhodující položkou příjmu sdružení.    Pro rozvoj honitby vysadili 50 kusů lip, 25 kusů bříz, 1 400 kusů jabloní, 450 kusů borovic, 25 kusů smrků, 10 kusů kaštanů a 760 kusů pámelníku.
   V Bolickém sadu rozsadili topinambury, v odchovně vysadili krmnou řepu, která po sklizni byla použita ke krmení zvěře.
   Při brigádních pracích bylo odpracováno 5 681 hodin.V kulturně společenské činnosti uspořádali výroční členskou schůzi, blahopřáli ženám myslivců k MDŽ, zúčastnili se přehlídky trofejí, společně se zúčastnili oslav 1. Máje v Městci Králové, promítali filmy s mysliveckou tématikou, zajistili hon pro zahraniční lovce, zajistili výzdobu na mysliveckém plesu a na závěr sezóny pořádali poslední leč.
   O tom, že dobře pracovali a hospodařili svědčí, že ke konci roku skončili s finančními prostředky ve výši 38 829 Kčs a s prostředky, které měli na účtě u STSP, činil finanční zdroj     76 117 Kčs. 

Knihovna

Veřejná knihovna

   V knihovně bylo k dispozici čtenářům 1 483 knih, z nichž bylo 264 knih naučných, 881 knih krásné literatury a 284 knih pro děti. Čtenáři si vypůjčili 307 knih naučných, 968 knih krásné literatury a 208 knih pro děti. Počet vypůjčených knih proti roku 1983 se zvýšil o 7%.

STAV OBYVATELSTVA – ŽIVOT LIDÍ

Narození dětí

Dne 31. 5. 1984 se narodilo rodičům Josefu a Haně Míčovým jako první dítě dcera Martina.
Dne 14. 1. 1984 se narodil rodičům Slávkovi  a Haně Havlinovým jako druhé dítě  syn Vítězslav.

Zemřelí

Během roku 1984 zemřeli občané obce :
Znamínková Emilie       dne 14.  3. 1984     ve věku 79 let
Křížová Kateřina           dne   4.  7. 1984     ve věku 88 let
Karásek František          dne 27.  4. 1984     ve věku  49 let
Vrbenská Marie             dne   8.  7. 1984     ve věku  87 let
Bludský Alois                dne  23.12.1984     ve věku  69 let
   Znamínková Emilie a Křížová Kateřina byli pohřbeni do hrobu na místním hřbitově, Vrbenská Marie, Karásek František a Bludský Alois byli zpopelněni.

Sňatky

V roce 1984 se konala jediná svatba. Sňatek uzavřela Anna Hanková z č.p. 1 s Josefem Dandou. Bydlí v domě svých rodičů v č.p.1.

Odstěhovalí

Během roku 1984 se z obce odstěhovalo 14 občanů.

Stav obyvatel obce

Stav obyvatel obce činil k 31.12. 1984 = 290 a proti roku 1983 se snížil o 16 osob.

Neobydlené domy

   Nepříznivý trend snižování počtu obyvatel se negativně projevuje v počtu neobydlených domů obce. Ke dni 31. 12. 1984 byly neobydleny tyto domy : č.p.7, č.p.15, č.p.19, č.p.25, č.p.27,      č.p.37, č.p.43, č.p.50, č.p.55, č.p.58, č.p.59, č.p.67, č.p.90, č.p.100, č.p.110, č.p.116, č.p.96, č.p.104, č.p.41. Trvale je obydleno 22 domů.

Chalupáři

   K rekreačním účelům je chalupáři využíváno 15 domů : č.p.15 Hájková Eliška, č.p.25 Boháčková, č.p.27 Břicháček, č.p.37 Slánský, č.p.43 Podzemský, č.p.50 Kádová Eugenie, č.p.51 Pánková + Hájek, č.p.55 Lukešová, č.p.59 Brzák Zdeněk, č.p.69 Ledecký, č.p.76 MUDr.Žoha, č.p.90 Šalinger Miloš, č.p.100 Hyblerová, č.p.96 Baudská Jindřiška, č.p.104 Haken Josef.

Vojenská služba

Vojenskou presenční službu konají : Zdeněk Kříž, Ota Šidlík, Jindřich Vocásek, Zbyněk Barták, Milan Samek.

Dopravní nehody

   Dne 6. února 1984 v 7. 30 hodin se prudce ochladilo, zledovatěla silnice, což mělo neblahý vliv na provoz. Během krátké doby došlo k hromadným smykům 22 automobilů v oblasti obce, při čemž došlo k poškozování plotů, stožárů, mostků apod. Ke zranění osob však nedošlo. K další autonehodě došlo tím, že autobus s Polskými turisty narazil před domem č.p.18 do elektrického stožáru, který se nárazem vyvrátil, přetrhaly se dráty a došlo k přerušení osvětlení obce. Obdobně v měsíci říjnu 1984 nákladní auto se sovětskými vojáky při návratu ze cvičení z Maďarska narazilo do sloupu elektrického osvětlení před domem č.p.114 ( na Husánku ), sloup vyvrátilo a taktéž přerušilo osvětlení na Husánku. Dne 28. 12. 1984 navečer najelo nákladní vojenské auto vojáků čs.armády před pohostinstvím na chodník a levým kolem se šouplo po zábradlí, při čemž zdemolovalo propagační tabuli JZD a částečně i chodník. Muselo být přivoláno auto s jeřábem, které havarované vozidlo vyzvedlo ze zábradlí. Ke zranění osob nedošlo. Dne 22. 8. 1984 nákladní auto předjíždělo cyklistu Ladislava Zlatníka, kterého srazilo z kola a odhodilo do příkopu. Zraněný cyklista musel být převezen k ošetření do nemocnice.
SPOZ

Sbor pro občanské záležitosti

   Sbor pro občanské záležitosti rozšířil v roce 1984 svoji činnost za součinnosti společenských organizací NF o konání slavnostních obřadů „Zlatých svateb“. První slavnostní obřad uspořádal pro manžele Václava a Annu Albrechtovi z č.p.35 a druhou pro manžele Rudolfa a Marii Albrechtovi z č.p.121. Obřady se konaly v budově bývalé školy. Obřadní místnost byla k tomuto účelu zvlášť uspořádána a vyzdobena květinami. Před slavnostním obřadem na počest oslavenců místní rozhlas vyhrával veselé písničky. Při příchodu oslavenců za doprovodu jejich rodinných příslušníků, byli před vchodem slavnostně uvítáni a za doprovodu „matrikářky“ vstoupili do obřadní síně za zvuku hudební skladby z opery Prodaná nevěsta – věrné milování. Po té byl slavnostní obřad zahájen . V úvodu pionýrka Hana Vondrušková zarecitovala báseň , matrikářka Marie Knytlová představila oslavence předsedovi MNV jako oddávajícímu, který ve slavnostním projevu vyzvedl jejich život, vzájemné soužití a dal je jako vzor všem přítomným. Na závěr obřadu je vyzval k podpisu pamětního listu pro obecní kroniku. Po podpisu jim blahopřál k jejich významnému životnímu jubileu a k blahopřání se připojili i zástupci společenských organizací a předávali jim drobné dárky. Na závěr oddávající pronesl přípitek, načež se konalo slavnostní posezení s oslavenci, bylo podáváno občerstvení jako koláče a cukroví. Obřady se těšily značnému zájmu spoluobčanů a přátel, kteří se obřadů také zúčastnili. Během obřadu se pořizovaly fotografické snímky na paměť vzácného obřadu. / Viz obrazová dokumentace oddíl IV  1 až 6 a oddíl I/9 /
   V další své činnosti SPOZ svými členy prováděl návštěvy občanů dožívajících se vyššího věku, blahopřál jim a předával jim drobné dárky. Návštěvy vykonal u 33 občanů obce.

Jubilanti:
Albrechtová Božena                       70 let         8. 2.
Nevrlý Josef                                    70            21. 2.
Vokál Josef                                     89            11. 3.
Barták Josef                                    81            13. 3.
Křížová Kateřina                            88            17. 3.
Vlková Marie                                 88             20. 3.
Novák Václav                                 84            10. 4.
Loudová Anna                                60            15. 4.
Zajíc František                                80            17. 4.
Kříž Josef                                        70            24. 4.
Hrdinová Anastázie                        60            13. 5.
Bartáková Marie                             82            14. 5.
Zlatníková Antonie                         75              5. 5.
Eliáš Vlastimil                                65              6. 8.
Vrbenská Marie                              87             21. 8.
Hrdina Václav                                60              23. 8.
Šafránková Drahomíra                   55              30. 8.
Knytl Josef                                     70                6. 9.
Zlatník Ladislav                             80              26. 9.
Šlechta Václav                               75               28. 9.
Adamcová Františka                       87              26. 8.
Křížová Božena                              85                 9.10.
Jedličková Marie                             81               31.10.
Hájek  Leopold                               70                15.11.
Bažantová Božena                          84                19.11.
Posejpalová Marie                          65                26.11.
Langr František                               75                  4.11.
Vávrová Marie                                84                16.12.
Nouzák Ladislav                             66                17.12.
Trčková Marie                                55                 20.12.
Knytlová Květa                               60                 23.12.   
Eliášová Anežka                              60                30.12.
Šafařík   Ladislav                             65                30.12.
   
   Na drobné dárky jubilantům věnoval SPOZ celkem 2 610 Kčs.

   Při stručném zhodnocení roku 1984 můžeme říci, že to byl dobrý rok pro náš stát, pro náš lid. Prožili jsme ho v míru, i když ve světě trvalo nebezpečné napětí. Naši občané se mohli bez obav věnovat své každodenní práci, starat se o blaho svých rodin. Charakteristická byla široká aktivita a to jak pracovní tak i společenská. Nebyl v žádném ohledu snadný, jednoduchý či bez problémů. Ale díky soustředěnému úsilí, poctivé a obětavé práci se stal dobrým rokem, jehož výsledky lze bez rozpaků připojit k předcházejícím úspěchům. 

Zapsal kronikář Jaroslav Horáček

Zápis za rok 1984 obsahuje 25 listů od čísla 34 do čísla 58.      

Retrospektivní zápis o historii kopané, hokeji, šachu a stolním tenisu na Dlouhopolsku

   Kopaná se začala v obci Dlouhopolsko hrát v roce 1924. Kopat začali „Velkostraňáci“ Láďa Zlatník, Josef Vocásek č.p.6, Prokop Koutecký, František Novák, Tonda Konvalina a někteří další. Provizorní hřiště si zřídili na Vobci u rybníka. Za branky jim sloužily zatlučené kolíky. Kopací míč jim ušil sedlář Havránek z Městce Králové za 60 Kč. Trenýrky jim ušil krejčí Láďa Zlatník z bílé kalikové látky ( nejlevnější ). Místo triček měli bílé košile. Vydrželi zde hrát          3 roky. Hraní jim znemožňoval porybný tím, že jim vytahoval kolíky, takže branky museli několikrát obnovovat. 
   Proto v roce 1927 se spojili s Kněžičkami a začali společně kopat na Kopičáku. Hřiště bylo před hostincem u Vaníčku a domem Vlkových. Během krátké doby se však hřiště muselo z důvodu zástavby nových domů na hřišti opustit. Nové hřiště si zřídili poblíž, a to v hliňáku bývalé cihelny. 
   V roce 1929 se však Dlouhopoláci osamostatnili a začali hrát doma, za svoji obec. Protože vlastní hřiště zatím neměli, hráli celé jaro pouze venku. První zápas sehráli v Žiželicích za zájezdné 20 Kč. Během jara si stačili vybudovat svoje hřiště v hliňáku cihelny na Kopečku před domem č.p.64. Pozemek jim pronajal majitel cihelny p. František Vančura z Městce Králové. Placení nájemného však nevyžadoval. Museli však v případě rozbití tašky na cihelně, tuto vyměnit. Prvním kapitánem mužstva byl František Krupka. První dresy  koupili „mecenášové“ Béďa Čuban a Václav Karban v Praze. Trička byly černé s bílými pruhy a trenýrky černé ( barvou byly ojedinělé ). Hráči dresy „mecenášům“ spláceli postupně a splátky činily i 50 haléřů týdně. Trička stála po 30 Kč. Na zakoupení kopaček peníze neměli a tak si je hráči museli opatřit sami. Aby při zakopnutí míče na sousední zahrady nepůsobili škody na ovocných stromech, postavili za branku u Pavláskovy zahrady, drátěné sítě / fotodokumentace XII/2 /.
   V černobílých dresech hráli až do roku 1932 / fotodokumentace číslo XII/1 a XII/2 /. V tomto roce si zakoupili druhé dresy a to černé tričko s bílou hvězdou / fotodokumentace číslo XII/2 /. Klubovou barvou byly barva černá a bílá. V roce 1932 však 7 hráčů odešlo na vojnu, oddíl se tím rozpadl a kopaná se přestala hrát. Hráči v té době nebyli registrovaní a proto hráli pouze zápasy přátelské nebo pohárové. Hráli střídavě jednu neděli doma a druhou venku. Pokud hráli doma, byl výkop vždy ve 13.00 hodin. Na hřiště se chodilo vždy s hudbou. Vpředu šli vždy hosté a za nimi domácí. Hudba během zápasu koncertovala na přilehlé zahradě u Bendáků a při vstřelení branky hrála tuš. Po skončení zápasu odvedla hudba hráče do hospody. Vpředu šlo vždy vítězné mužstvo a po příchodu do hostince následovala taneční zábava.
   Dlouhopoláci měli ve třicátých letech nejlepší vesnické mužstvo v širokém okolí. Např. s mužstvem SK Městce Králové prohráli jen 7:5.
   V roce 1930 uspořádali pohárové utkání za účasti sousedních mužstev Kněžiček, Žehuně a Velkých Výklek. V dopoledním zápase porazili Dlouhopoláci Velké Výkleky 3:2, ale odpoledne ve finále podlehli Kněžičkám 1:5 / fotodokumentace č. XII/1 /. 
   Největší vítězství dosáhli na vlastním hřišti s Opočnicí 13:0. Po tomto vítězném zápase v průvodu s hudbou odnesli hráči kapitána a brankáře Františka Krupku na ramenou až do hospody. Při zápase s Libicí n.C. na 1. Máje se snesl prudký déšť, na hřišti při cestě bylo tolik vody, že se v ní hráči podkupovali. Rozhodčí Karel Zadražil chodil po cestě a tak řídil zápas. O tom jací byli Dlouhopoláci borci svědčí např. příhoda, kdy obránce Franta Zadražil kopal od vlastní branky přímý kop, překopl celé hřiště a dal brankáři soupeře přímo branku.V roce 1932 však na hřišti začal stavět dům Olda Zach a tak došlo definitivně k ukončení kopané.
   Organizátorem sportovní činnosti byl „kroužek mládenců“.

Kroužek mládenců
   
   Prvním předsedou byl Ladislav Košátko č.p.17, po roce ho ve funkci vystřídal Ladislav Pavlásek č.p.63. Po půl roce však došlo opět ke změně osoby předsedy a dalším předsedou se stal Albrecht Václav č.p.35 ( kovář ), který stál ve funkci až do roku 1934, kdy se oženil a jeho odchodem činnost „kroužku mládenců“ zanikla. 

Matějská pouť

   Za upomínku stojí, že v roce 1925 kroužek mládenců uspořádal první „Matějskou pouť“, která se potom opakovala každým rokem a stala se tradicí obce. Hospodyně pekly o pouti koláče a slavila se, se vším co k ní patřilo. Protože Matějská pouť byla jediná v celém širokém okolí, sešlo se na ní mnoho hochů a děvčat. Hezkou tradicí se stala vždy „pomerančová volenka“, při které si tanečnice vybíraly tanečníky a ten jí musel za tanec koupit pomeranč. Některé tanečnice stačily během volenky tančit i s několika tanečníky, a tak od tanečníků dostaly i více pomerančů.  Zisk z tanečních zábav využívali k další sportovní činnosti a každoročně přispívali finančně k zakoupení knih do místní knihovny.

Obnovení kopané roku 1934

   K obnovení kopané na Dlouhopolsku došlo opět až v roce 1934. Kopaná se začala hrát ve vypuštěném rybníku pod zahrady. Kopané porybný Bednář nepřál, v noci vytahoval ze země branky a odnášel je. Hráči si je museli několikrát obnovovat. Hrálo se pouze tréninkově. V té době byla hluboká hospodářská krize, mladí chlapci po vyučení neměli práci, žili doma u rodičů, peníze neměli a tak kopaná byla jediná jejich možná zábava. To vadilo pánům od vrchnosti velkostatku v Chlumci n.C. přesto, že se na rybníku žádná škoda neděla. Takový byl přístup k nezaměstnané dělnické mládeži. ( Ze vzpomínek Bohouše Albrechta, Lojzíka Bludského, Josefa Krupky a Ládi Zlatníka – 80. letého. ) 
   Naproti tomu se projevil kladný postoj v té době k mládeži u obecního zastupitelstva obce, které na svém zasedání v roce 1935 rozhodlo darovat pozemek na hřiště v obecním lese Vacínku. Obec stromy – duby – na stojato rozprodala občanům obce, ti je vykáceli i s pařezy a začalo se s úpravou hřiště. Terén byl značně nerovný, přes hřiště vedl příkop apod. Do práce se zapojili všichni mladí hoši a za pomocí některých starších příznivců kopané budovali hřiště. Protože mechanizace nebyla k dispozici, pracovalo se ručně. Úpravy probíhaly po celý rok. Po dokončení úpravy terénu byly slavnostně zasazeny branky a další éra kopané na Dlouhopolsku byla zahájena. Vybavení ke hře se použilo od předešlé garnitůry. Kopačky si však museli hráči opatřit sami, kdo je neměl a nemohl si je pro nedostatek peněz koupit, hrál v pracovních botách – bagančatech. Hrálo se pouze přátelsky. Až v roce 1943 se podařilo koupit nové dresy – trička červené s bílými pruhy. Na jejich koupi se podíleli všichni občané obce tím, že podpořili sbírku „bodů“ ze šatenek, za něž se potom trička v obchodě sportovními potřebami u Fantů v Praze koupily ( bylo to v době okupace, kdy textilní zboží se mohlo koupit pouze na body šatenek ). Byl to velkorysý postoj občanů obce v té době. 
   Ještě v roce 1943 se oddíl zaregistroval a byl zařazen do soutěže. První zápas se hrál v Činěvsi, který naše mužstvo vyhrálo 4:3. Bohužel byl to první a poslední zápas. Okupanti vzhledem k porážkám na Ruské frontě další soutěžní zápasy zakázali. Nadále bylo povoleno hrát pouze přátelské zápasy. V té době bylo mužstvo v dobré formě a většinu utkání vyhrávalo. Dopravní prostředky nebyly, nákladní auta a autobusy jezdily pouze na dřevoplyn. Občas do vzdálenějších míst k zápasům vozil hráče na nákladním autě p. Lindner – mlékař z Běrunic. Jinak se jezdilo na kolech. Protože taneční zábavy byly zakázány, těšila se kopaná značnému zájmu diváků. Návštěvy na hřišti byly velké. 

Kolová

   V roce 1943 byla na hřišti pomocí Míly Zvěřiny uspořádána exhibice krasojezdců na kolech – mistrů země Hadače a Štěpána a mistryně žen. Uprostřed hřiště byl upraven prostor na kterém mistři ukázali své umění. Byla to ojedinělá akce, která byla v obci uspořádána / obrazová dokumentace číslo XII/5 /.
   Kopaná se hrála do skončení války, pak postupně někteří hráči odešli za prací mimo obec a tak v roce 1946 se opět s kopanou skončilo. Kopanou v té době organizovali Béďa Černý hostinský, Láďa Albrecht truhlář, Václav Volejník zedník, Pepík Vocásek a Jaroslav Horáček kapitán a jednatel oddílu.

Hokej

   Souběžně s kopanou se hrál v zimním období na rybníku hokej. V době okupace byly tuhé zimy s velkými mrazy, tak že podmínky ke hraní byly příznivé. Zimy byly dlouhé a led držel celou zimu. Na ledě rybníka se vymetl prostor ke hraní, kluziště se upravilo, zhotovily se branky, místo mantinelů byl shrabaný sníh a už se hrálo. Dresy se použily z kopané. Brusle si každý opatřil sám. Pravé hokejové brusle – džeksny – měl jedině Pepík Vocásek a Jarka Hrdina. Ostatní hráči měli kolumbusky na kličky. Hokejky byly ze samorostů z lesa. Zájezdy se konaly většinou pěšky a někdy i na kolech. Silnice byly většinou pro sněhové kalamity nesjízdné                          
/ fotodokumentace oddíl XII/8 /.

Šachy

   Další oblíbenou činností v době nezaměstnanosti bylo hraní šachů. Nezaměstnaní hoši peníze neměli a obec jim dovolila hrát šachy v obecním domku, kde měli zdarma otop i světlo. Mnohdy v zápalu hry hráli až do rána. Hrálo se soutěžně, každý s každým a podle výsledku byl každý šachista zařazen do „žebříčku“. Mezi nejlepší šachisty patřil Bohumil Albrecht, Franta Černý, Bohumil Horáček. Konala se i šachová utkání s šachisty z okolních měst a obcí. Hráli s šachisty z Chlumce n.C., Bydžova, Městce Králové a dalšími. V soutěži – žebříčku – mohl každý šachista vyzvat ke hře výše zařazeného a v případě vítězství nad ním, postoupil na jeho místo. 

Stolní tenis

   Další sportovní činností bylo hraní stolního tenisu. Stůl byl v sále hostince u Knytlů. Hrálo se obdobně soutěžně jako šachy a výsledky se započítávaly do tabulky – žebříčku. Soutěžilo 26 hráčů. Hrálo se s tenisty z okolních obcí a nejčastěji se stolními tenisty z Městce Králové. Mezi nejlepší hráče patřil Franta Černý.
Zapsáno ze vzpomínek Horáčka Jaroslava, Ládi Albrechta, Lojzíka Bludského, Pepíka Krupky a Bohouše Albrechta.

Retrospektivní zápis obsahuje 6 listů od čísla 59 do čísla 64.
Zapsal v roce 1984 kronikář  Jaroslav Horáček.
1985

POČASÍ

leden 1985 : Počátkem měsíce se přehnala přes naše území první vlna mrazů. Od 1. do 3. a od 11. do 14. ledna slabě sněžilo. Napadlo 17cm sněhu. Teplota do 3. -8°C , 4. již -13°C, 6. -20°C a v dalších dnech dokonce -24°C. Poté se začalo mírně oteplovat a 18. bylo již -5°C. Ve dnech 19. a 20. se opět zvýšila na -15°C a do konce měsíce se pohybovala kolem -5°C.
únor 1985 : Byl chladnější opět od 7., kdy se přehnala druhá vlna mrazů. Mráz -25°C až do 14.2. Poté mrazy umírnily na -8°C. Koncem února se teplota pohybovala kolem -2°C. Sníh padal ve dnech 17., 22., 24. a 25. 2. Teplota 2°C a nastala obleva. Tak dlouhé mrazivé počasí zná už jen málo pamětníků. Mrazivé dny na sklonku 70. a v polovině 50 let byly kratší. V domácnostech se zvýšila spotřeba paliva. Topilo se ve všech místnostech, aby nezamrzla voda a nepomrzly potraviny. V dopravě zamrzala ruda a uhlí ve vagonech. V závodech se prodlužovaly pracovní směny, pracovalo se i o sobotách a nedělích. Po dobu dvou dnů v lednu a v únoru se vypínala elektřina. Půda promrzla do hloubky 70cm. Než se dopravilo mléko a nápoje do prodejny bylo zmrzlé. Muselo se vozit ve skříňových vozech.
březen 1985 : 3. března sněžilo, teplota 0°C, od 22.3. se teplota pohybovala nad 0°C a 31. pršelo. Sychravé počasí, sněhové přeháňky, ukázaly, že zima se nechce ještě vzdát své nadvlády a napadlo až 5cm sněhu. První jarní den teplota 8°C, obdobně jako roku 1974. Led na rybníce roztál v noci 21. 3. 1985. 28. 3. se opět ochladilo, poletoval sníh a vál vítr, taktéž i 29. a 30.3.       ( 85 km za hodinu ). 16. 3. přiletěly 2 páry labutí. Na rybníce byl ještě led. Mohly se pohybovat pouze u kraje hráze, kde již byla voda. Špačkové přiletěli 17. 3. a skřivánek poprvé zpíval 7. března. Koncem března se začala vyhrabovat tráva na zahradách.
duben 1985 : 6. dubna byla bouřka s deštěm. Až do 20. bylo počasí se zvětšenou oblačností, bylo chladno s občasnými přeháňkami, noční teploty 5°C, denní 10°C. Dne 19. se začala studená fronta rozpadat a teploty se pohybovaly až do 26°C, 24. se opět ochladilo, denní teploty se snížily na 2°C a poletoval sníh. Poslední dekáda byla velmi studená s Ø teplotou 3°C. Studené počasí prospělo obilovinám tak, že ve druhé polovině měsíce dohonily zpoždění. Spadlo 27mm srážek. Dne 5. započalo setí jařin, sázely se brambory, semena zeleniny, cibulka a česnek. Setí jařin ukončilo JZD během šesti dnů. Dne 7. dostal černý rybíz první lístky. Dne 9.4. se na komíně objevil první čáp.
květen 1985 : V prvních dnech k nám začal proudit studený arktický vzduch, od 5. byl vystřídán teplým vzduchem z jihu. Denní teploty se pohybovaly od 17°C do 21°C. Takové mimořádné horké dny byly zaznamenány před 50. lety a před tím v roce 1775. Pranostiky zmrzlých mužů se neosvědčily. Na „Pankráce“ byla denní teplota 24°C, na „Serváce a Bonifáce“ 27°C. Příčinou byl teplý vítr od východu, který ovlivnil počasí u nás. V Máji neměla ani hůl pastýři oschnout. Její radu vzala na vědomí atmosferická cirkulace od 17. května, kdy spadlo 38mm srážek. Ke konci měsíce bylo stálejší počasí, teploty se pohybovaly až do 28°C s občasnými přeháňkami. Vláhová situace byla málo uspokojivá. Přesto, že napadl sníh, v předjaří byly četné deště, v dubnu převládal vítr, který sice umožnil zemědělcům pokračovat v jarních pracích , ale půdě odebral potřebnou vláhu. V důsledku toho začaly zemědělské plodiny žíznit. S jednocením cukrovky nebylo možno postupovat rychle a teprve po vydatných deštích řepa povyrostla a mohla se kvalitně jednotit. V roce 1984 byla řepa koncem měsíce května vyjednocena víc než z jedné poloviny a v roce 1983 dokonce ze dvou třetin. Jednocení bylo ukončeno do 5. června. Spadlo 54mm srážek.
červen 1985 : Povětrnostní situace vypadala tak, jako by si Medard objednal studenou frontu, která sebou přinesla trvale zhoršené počasí. Maximální denní teploty se pohybovaly pod 18°C a četné srážky komplikovaly senoseč. I v závěru měsíce trval příliv chladného počasí a vlhkého vzduchu. Déšť byl takřka denním hostem. První letní den byl pouze kalendářním s denní teplotou 13°C. 19. června byla naměřena nejnižší teplota za posledních 200 let a sice 7°C. Chladné deštivé počasí trvalo i v prvních dnech Československé spartakiády 1985. Až 30. června se oteplilo, denní teplota 24°C a tak se usmálo sluníčko na slavnostní spartakiádní průvod Prahou a přispělo, aby vynikl v celé své kráse, kdy v průvodu kráčelo na 200 000 cvičenců rozjásanou Prahou. Spadlo 50mm srážek.
červenec 1985 : Teplé počasí ovlivněné jihozápadním prouděním vyvrcholilo 1. července, kdy teplota vystoupila na 30°C. Pak již se projevila studená fronta doprovázená krupobitím a velkým nárazovým větrem. Teploty se pohybovaly od 20°C do 25°C. Od 8. se opět oteplilo, slunce vysílalo tolik očekávané paprsky, jakoby červenec chtěl splatit to o co červen ošidil. Od 12. se teploty pohybovaly v Ø 26°C s častými srážkami. Za měsíc spadlo 49mm srážek.
srpen 1985 : Z 5. na 6. se ochladilo s četnými srážkami. Zatím co 5. byla teplota 31°C, 6. byla již jen 14°C. Přes 36 hodin nepřetržitě pršelo. Spadlo 40mm srážek. Vytrvalý déšť přinesl hodně starostí zemědělcům. Sluneční paprsky po dešti urychlily dozrávání obilí. Rozmoklé pole znemožňovalo zemědělcům vyjet s technikou do polí. Žně zahájilo JZD 11. 8. odpoledne – obilí se sklízelo za cihelnou a večer pak na Lukách a to až do 22.00 hod., pokud nespadla rosa. 24. a 25. se opět přechodně ochladilo doprovázené bouřkami a přeháňkami. 26. 8. se opět oteplilo na 27°C a nastalo opět letní počasí. V pátek 30. srpna ukončilo JZD žně. Sklizňové práce byly obtížné vzhledem k nepříznivému počasí. Docílená sklizeň byla nejvyšší v dějinách okresu. Za měsíc spadlo 98mm srážek.
září 1985 : Co srpen nedosmažil, to září nedosmaží, říká stará pranostika a první zářijová dekáda tomu dala až příliš nepříjemně za pravdu. Maximální teplota vystoupila jen na 12°C. Studený vítr více než k vycházce sváděl k posezení za kamny. Ve druhé dekádě se oteplilo, teploty se pohybovaly kolem 20°C a od 19. září nastalo konečně babí léto. 22. vystoupila teplota na 27°C. Ve třetí dekádě se teploty pohybovaly kolem 20°C. Spadlo 24mm srážek.
říjen 1985 : Babí léto pokračovalo i v první dekádě měsíce. Zabarvené listí a mezi stromy rozprostřené závoje pavučin, k tomu ranní mlhy a odpolední hřejivé sluneční paprsky, to vše představovalo babí léto. V některých dnech byly teploty tak vysoké, že nebyly takové ani v červenci natož pak v chladném červnu. Počínaje druhou dekádou babí léto skončilo a počasí se vrátilo ke svým hodnotám pro podzimní počasí. Ve značném množství vyrazily václavky, dostavily se ve velkém množství i když opožděně, protože letos nejen na Václava, ale ještě v prvních dnech října se objevovaly ojediněle. Sice bezsrážkové,  ale teplé, prakticky letní počasí umožnilo růst i hříbkovitým houbám. Rostly i jedovaté houby. Denní teploty se ve druhé polovině měsíce pohybovaly v Ø kolem 12°C. 30. poklesla teplota až na 4°C. Po jasné noci přicházely ranní přízemní mrazíky. Podzimní práce ztěžovalo dlouhotrvající suché počasí. To také ovlivnilo stav zasetých ozimých obilovin, který nebyl uspokojivý, obiloviny klíčily nerovnoměrně a jejich vývin byl značně opožděn. Zemědělcům komplikovala práci značně vyschlá a tvrdá půda. Kořeny cukrovky se přetrhávaly a tak docházelo při orávce k částečným ztrátám. Těžko se ryly záhony na zahrádkách, přestaly růst houby a ze stromů opadávalo listí.
listopad 1985 : Počátkem měsíce začaly deště, denní teploty se udržovaly od 4°C do 7°C. Až 12. se ochladilo, nastaly plískanice, sníh s deštěm s ranními mrazíky a od 16. se mráz udržel přes celý den. Dne 17. byl ranní mráz -8°C, přes den -4°C. Citelně se ochladilo, do toho foukal silný vítr. Dne 19. po celý den silně sněžilo, na silnici se vlivem větru tvořily závěje. Dne 20. ráno v 7.00 hod. došlo u hřiště následkem smyku ke srážce autobusu s osobním autem, při níž byli 2 muži v osobním autě usmrceni. 21. v noci napadlo 15cm sněhu a 28. a 30. opět sněžilo. Teploty se udržovaly pod dlouhodobým normálem. Obdobná teplota byla v roce 1972. Sněhová pokrývka s nočními mrazy byla příčinou tak chladného počasí.
prosinec 1985 : Počasí ovlivňovalo proudění teplého vzduchu z oceánu. Noční teploty se pohybovaly do 6°C a denní do 8°C. Od 17. do 20. pršelo. Teploty byly nadnormální. Až 27. a 28. přišly sněhové přeháňky, ochladilo se, teploty v noci do -5°C. Poslední měsíc roku si svou úlohu vyměnil s listopadem, neboť měl charakter přímo podzimní. Svým charakterem přinesl definitivně pokaženou dovolenou spojenou se zimními radovánkami na sněhu. 

NÁRODNÍ VÝBOR

   Rada národního výboru a plenární zasedání projednávaly v roce 1985 aktuální problémy obce, správní záležitosti občanů a schvalovaly koncepční otázky. Vzhledem k tomu, že obec neměla žádné investiční akce, byla veškerá péče zaměřena jen na neinvestiční akce, na zvelebování obce, zkrášlování životního prostředí  a na údržbu nemovitého majetku obce. Byla omalována budova MNV, provedeny nátěry plotu hřbitova a márnice, obnoveno zábradlí na hrázi rybníka, obnoven stožár veřejného osvětlení před č.p.114 a obměněna síť místního rozhlasu. Zahájena byla přestavba místního pohostinství. Úspěšně bylo dotaženo jednání mezi vedením Jednoty jako majitelem objektu, Okresní zemědělskou správou v Nymburce, dodavatelem stavebních prací JZD Velké Výkleky a MNV Dlouhopolsko. Vyřešily se otázky projekční, dodavatelské, časové i výpomocné. Přestavba byla zahájena se zpožděním. JZD svou stavební skupinu posílilo o pracovníky ze Slovenska. Značný a nejtěžší podíl práce odvedli příslušníci střední skupiny Sovětských vojsk z Milovic. Ocenění  si zaslouží postoj vedoucích pracovníků JZD.
   Tělovýchovná Jednota Sokol provedla z větší části generální opravu kabin na hřišti.

Rozpočet obce na rok 1985 :

Příjmy: daň zemědělská – soukromý sektor                          6 400 Kčs
                                       -  ostatní                                           6 300 
             daň domovní                                                           11  400
             správní poplatky                                                       1  500
             poplatky ze psů                                                         1  900
             příjmy z činnosti NV – obyvatelé                                 300
                                               - organizace                              6 700
             dotace  od ONV                                                       21 700
             příjmy celkem                                                         56 200 Kčs

Vydání: kultura                                                                       1 000 Kčs
              místní rozhlas                                                            3 000
              správa  MNV                                                           17 700
              požární ochrana                                                             500
              péče o staré občany                                                    4 000
              veřejné osvětlení                                                      24 000
              hřbitov                                                                        1 000
              veřejná zeleň                                                             3 000
              skládky – odpady                                                      2 000
              vydání celkem                                                         56 200 Kčs

Ocenění pracovních výsledků :
   U příležitosti oslav 40. výročí osvobození vlasti dostal Místní národní  výbor v Dlouhopolsku od Okresního národního výboru pamětní medaili a čestné uznání za zvelebovací práce v obci. Místní národní výbor se umístil poprvé na II. místě okresu v názorné propagaci ve výzdobě skříněk v obci. Za rok 1985 odpracovali občané obce na brigádách 6 410 hodin, z toho na úpravě chodníků a veřejného prostranství 3 540 hodin a na ošetření zeleně 2 870 hodin. Celková hodnota díla činila 56 925 Kčs.

Jak pracovaly komise :

Komise sociální a kulturní rozdělila potřebným občanům v roce 1985 celkem 12 000 Kčs. Konání kulturních akcí bylo ovlivněno negativně od 1. března 1985 uzavřením pohostinství. Nadále se konaly různé společenské akce v budově bývalé školy. Nekonaly se tradiční zábavy o pouti a posvícení, nekonaly se ani diskotéky pro mladé. Občané obce se zúčastnili manifestačně májových oslav v Městci Králové, slavnostní schůze ke 40. výročí osvobození naší vlasti Sovětskou armádou, položení květin ke hrobu padlých Sovětských vojáků na místním hřbitově a oslav Velké říjnové socialistické revoluce.

Sbor pro občanské záležitosti svými členy během roku navštívil 26 starších občanů u příležitosti jejich životních výročí a předal jim malé upomínkové dárky. Zúčastnil se i oslav „Zlaté svatby“ manželů Zlatníkových č.p.119 a předal jim na památku blahopřejný dopis a dar. 

Komise veřejného pořádku projednala 1 přestupek a vyslovila přestupci důtku s napomenutím.

Komise finanční provedla inventarizaci majetku národního výboru a zjistila, že majetek obce se zvýšil proti roku 1984 u DKP o 6 401 Kčs a materiálu na skladě o 64 814 Kčs a činil celkem       1 770 557 Kčs. 

Komise stavební vydala 4 stavební povolení a to Zdeňku Křížovi č.p.108 na přístavbu kolny, Stanislavu Břicháčkovi na výměnu oken, Zdeňku Maršíkovi č.p.85 na stavbu septiku a Zdeňku Novákovi na výměnu krovů. Stavebníci rodinných domů Kříž Josef a Míča Josef dosud stavby nedokončili. Kříž Josef dokončuje vyhloubení studny a Míča Josef dokončuje vnější omítky a fasádu.

Zásobování : V roce 1985 došlo ke zlepšení zásobování obyvatelstva jak potravinářským tak i průmyslovým zbožím. Byla vyšší nabídka masných výrobků, zlepšily se dodávky sladkovodních ryb, sýrů, másla, tuků, cukrovinek, zeleniny, jablek i jižního ovoce, mléčných konzerv. Plně nebyla pokryta poptávka po některých druzích průmyslového zboží. Přesto lze konstatovat, že to byl rok na úseku zásobování úspěšný.

Sběr surovin : Sebráno bylo 20,7q kovového odpadu, 4q skla, 98kg papíru, 61kg textilu a 480 kusů králičích kožek.

Sklizeň travin z nezemědělských ploch : Sklizeno seno z plochy 9.600bm, z příkopů v délce 400 bm a drenážních náhonů v délce 9km. Celková plocha posečená činila 4ha. Sena bylo usušeno 140q.

ZEMĚDĚLSTVÍ

   Rokem 1985 Jednotné zemědělské družstvo zakončilo období 7. pětiletky. Pro JZD to bylo období velmi náročné. JZD se muselo vypořádávat s nízkou úrovní produkce, která vyplývala z nedostatečné stability družstva. Dosažené výsledky roku 1985 ukázaly, že vývoj nastoupený po roce 1982 byl správný a že přinesl dobré výsledky. Jak rostlinná tak i živočišná výroba podstatně zvýšily efektivnost výroby. Došlo k podstatnému zvýšení ha výnosů u obilovin, cukrovky, krmných plodin, ale i některých maloobjemných plodin jako u kmínu. V živočišné výrobě se JZD dostalo na velmi dobrou úroveň v užitkovosti skotu i prasat. Výsledky v této oblasti zařadily JZD na přední místo v okrese. Zlepšila se ekonomická situace JZD. Poprvé za celou pětiletku byl dosažen plánovaný zisk.
Rostlinná výroba :
          výroba obilovin   – dosažen Ø ha výnos   5, 12 t/ha
          výroba cukrovky -  dosažen Ø ha výnos 38, 5   t/ha
          výroba kmínu      -  dosažen Ø ha výnos   1, 05 t/ha
          výroba osiv         -   výroba překročena o 300 tun

Živočišná výroba :
výroba hovězího masa -  přírůstek skotu 0, 747 kg/ks/den
1.	místo v okrese
-   přírůstek žíru 0, 816 kg/ks/den
1.	místo v okrese
-	přírůstek chov. jalovic 0, 733kg
2.	místo v okrese
-	přírůstek telat 0, 682/kg/ks/den
9. místo v okrese

   Nadojeno mléka 2 348 352 litrů, z toho na farmě Dlouhopolsko 288 014 litrů, v průměrné denní dojivosti na 1 dojnici 8,34lt. Mléko do mlékárny dodáno v I.jakostní třídě. V rámci okresu se JZD umístilo na 13. místě.
   Ve výkrmu býků na žír bylo v JZD vyrobeno 108 500kg masa, z toho na farmě Dlouhopolsko 31 465kg. Vepřového masa bylo v JZD vyrobeno 114 252kg, z toho na farmě Dlouhopolsko 49 247kg. Hrubá zemědělská produkce byla v roce 1985 dosažena v částce 40 095 tis. Kčs, z toho rostlinná 20 458 tis. Kčs a živočišná 19 637 tis. Kčs. Poprvé za celou pětiletku byl splněn plánovaný zisk v částce 2 868 tis. Kčs. Hrubá zemědělská produkce na 1 pracovníka činila 139 705 Kčs. Průměrná měsíční odměna na 1 pracovníka činila 2 593 Kčs a průměrná hodinová mzda manuelního pracovníka činila 14, 40 Kčs.

Členská základna : družstvo mělo celkem 494 členů. Z toho činil podíl členů z obce Dlouhopolsko 67 členů ( 7,4% ).
Věkové rozdělení : do 25 let -  2 členové
35	  9
45	  1
55	  6
65	24
75	10
85	  4
   První čtvrtletí roku 1985 se vyznačovalo velmi chladným počasím. Setí jarních obilovin započalo 25. 3. a do 11.4. byly plánované plochy zasety. V měsíci dubnu a červnu bylo proti minulým letům chladné a deštivé počasí a také třetí čtvrtletí se vyznačovalo střídavosti počasí. V červnu bylo chladno a deštivo, kdežto v září činil úhrn srážek 24mm. Sklizeň obilovin započala o 14 dní později. V době zahájení sklizně postihly JZD prudké deště s krupobitím, takže došlo k silnému polehnutí obilí, především jarních ječmenů a tím i ke zvýšení sklizňových ztrát. Přesto sklizeň obilovin byla zvládnuta za 13 pracovních dní. JZD ukončilo sklizeň dne 30. 9. Po přestálé zimě byl stav víceletých pícnin obdobný jako v minulých letech. První seč víceletých pícnin probíhala za velmi nepříznivých podmínek. Obrůstání druhých sečí bylo v důsledku častých dešťů dobré. U jednoletých pícnin byl dosažen Ø ha výnos 36 t zelené hmoty a u víceletých pícnin 9 tun sena. Sázení brambor začalo 25. března a do 22. dubna byla plánovaná plocha zasázena. U ostatních brambor byl dosažen Ø výnos 17 tun. Setí cukrovky bylo zahájeno          28. března a do 22. dubna byla cukrovka zaseta. Sklizeň cukrovky byla zahájena 26. září a ukončena 11. listopadu. 
   Bohatý byl i kulturní a společenský život členů družstva. JZD Velký Říjen vyslalo na zahraniční rekreaci do SSSR, Maďarska a Bulharska 15 členů, na tuzemskou rekreaci dalších 30 členů, kteří v týdenních turnusech se rekreovali v Tatrách, Mariánských Lázních a dalších místech republiky, v rámci rekreace Svazu družstevních rolníků. Mimo to uspořádali 2 zájezdy na výstavu „Země živitelka“ v Českých Budějovicích, 2x na divadelní představení do Národního divadla v Praze. Doma v obci uspořádali ples družstevníků a uskutečnili besedu se svými důchodci. Dopravu všech účastníků zajišťovali vlastním autobusem.
   Soukromně hospodařící zemědělec Václav Košátko odevzdal na nákup 50q obilí, 320q cukrovky, 14q masa, 17 121lt mléka. Hospodařil na 5ha zemědělské půdy.

Stavy hospodářského zvířectva v obci :

                                                       bezzemci                      členové JZD                soukromý sektor
slepice                                                 591                               340                            35
kohouti                                                  15                                 14                              2
husy                                                        -                                    2                               -
kachny                                                  16                                    5                              -
jehňata                                                    5                                    1                              -
bahnice                                                   7                                    5                              -
prasata                                                    3                                  31                             3
býčci                                                       -                                     5                            8
jalovice                                                   -                                     -                             2
krávy                                                       -                                     -                             6

VEŘEJNÝ ŽIVOT

   Na otázku, jaký byl uplynulý rok 1985, můžeme dát prostou odpověď :  pro náš stát, pro náš lid, to byl další dobrý rok. Miliony našich občanů vykonaly mnoho užitečné práce. Bylo vynaloženo mnoho úsilí, aby věci šly u nás úspěšně kupředu.
   S hrdostí a láskou jsme vzpomněli 40. výročí osvobození naší vlasti Sovětskou armádou. Na slavnosti konané dne 7. května ve škole jsme vzpomněli období 40 let budování nového života v obci. Slavnostní projev přednesl kronikář obce Jaroslav Horáček. Také radostné dny Spartakiády, rozkvetlé mládím a krásou, potvrdily jednotnou vůli našeho lidu jít dále cestou socialismu.
   Splnily se základní úkoly plánu roku 1985 i celé sedmé pětiletky. Do užívání byly dány další významné výrobní a energetické kapacity, který zvýšily náš ekonomický potenciál. Posílilo se mezinárodně finanční postavení našeho státu a naší měny. 
   Celkově se zlepšilo zásobování vnitřního trhu, zejména v potravinách, vybudovaly se další kilometry dálnice z Prahy do Hradce Králové a metra v Praze. 
   Za hlavní výsledek naší práce považujeme, že lidé mohou žít v jistotě, dobře a spokojeně, bez obav před zítřkem, zvlášť v dnešním světě, ve kterém miliony lidí trpí nezaměstnaností, bídou, bezprávím a ztrátou životní perspektivy.
- Dne 10. března 1985 zemřel generální tajemník ÚV KSSS a předseda Nejvyššího sovětu SSSR 
   Konstantin Černěnko. Novým generálním tajemníkem ÚV KSSS byl zvolen Michail Gorbačov.
- Novým prezidentem ČSSR byl opětovně zvolen Dr. Gustáv Husák.
- Při těžkém zemětřesení v Mexiku přišlo o život 6 000 lidí a na 340 000 lidí zůstalo bez přístřeší. 
   Na pomoc postiženým se konala v obci dobrovolná sbírka. 
- 1. října 1985 byla dána do oběhu nová bankovka v hodnotě 1 000 Kčs.
- Velkou nadějí pro zachování míru byla koncem roku 1985 schůzka mezi prezidentem USA
   Ronaldem Reaganem a gen. tajemníkem komunistické strany Sovětského svazu Michailem 
   Gorbačovem v Ženevě. Byl obnoven vzájemný dialog, do závěrečného komuniké byla  
   zakotvena zásada, že jaderná válka nesmí být nikdy rozpoutána, že v ní nemůže být vítězů a že
   USA a SSSR nebudou usilovat o dosažení vojenské převahy.
- Dne 3. 5. 1985 byla před pohostinstvím převzata okresním výborem protifašistických bojovníků 
   v Nymburce štafeta od orgánů okresu Přerov na Moravě / viz fotodokumentace /
- Oslava 1. Máje byla o to významnější, že se slavila na prahu dní, v nichž jsme se dočkali
   svobody před 40 lety v obnoveném státě. Byl to svátek všech a všichni občané se postarali, aby
   naše obec jej přivítala v důstojném prostředí, jak si tyto dny zasluhovaly. Kolik rukou
   připravovalo výzdobu, upravovalo veřejné prostranství, zahrádky před domy, ploty, vrata a
   domy. Májové oslavy se tradičně konaly v Městci Králové. Odpoledne se školní děti zúčastnily
   cvičení okrskové Spartakiády v Městci Králové. Cvičilo 800 cvičenců. Počasí bylo chladné
   s teplotou 7°C a při cvičení vydatně pršelo.
- Československá spartakiáda 1985 byla důstojným vyvrcholením oslav 40. výročí osvobození, 
   byla všelidovým svátkem. Kyticí uvitou z dovednosti, talentu a umu našeho lidu. 
                                                       nacvičovalo                              cvičilo
ženy II                                              62 000                                    13 824
rodiče a děti                                      50 000                                      2 336 párů
starší žáci                                          93 000                                   10 368
mladší žákyně                                 107 000                                   10 752
dorostenky                                        38 000                                    13 824
vysoké školy                                       5 184                                      5 184
Svazarm                                              9 000                                      6 144
nejmladší žactvo                             121 000                                      5 760
mladší žákyně                                  97 000                                       10 752
starší žákyně                                   107 000                                      13 824
ženy I                                                62 000                                      13 824
muži                                                  21 000                                        8 640
dorostenky a ženy                                                                                4 608
armáda                                                                                                13 824
   Z naší obce cvičily na okrskové, místní a okresní  spartakiádě ve skladbě mladších žákyň Nováková Iva a Pachtová Zuzana. V Praze cvičily Nováková Iva a Pachtová Zuzana. Ve skladbě starších žákyň cvičila Vondrušková Hana. 
   Finále na Strahově přihlíželo na 400 000 diváků. Strhující součástí tohoto obrovského svátku byl slavnostní spartakiádní průvod na Letenské pláni. Bylo to defilé síly národa, zrcadlo našeho šťastného života. Přihlíželo mu miliony diváků díky televiznímu přenosu.
   Mnoho občanů naší obce se zúčastnilo cvičení Spartakiád ať už v Městci Králové, Poděbradech, Nymburce nebo v Praze na Strahově. 
V rámci oslav 40. výročí osvobození Československa navštívili naší obec u příležitosti uvítání 
běžecké štafety „po stopách revolučních bojů“ z okresu Přerov na Moravě naši obec tajemník OVNF s. Drahota, předseda SPB Ing. Pávek, redaktorka Nymburska Marie Kurková, náčelník DI OS SNB kpt. Bašta, veterán velké vlastenecké války Dr. Papoušek a zástupci OV KSČ z okresu Přerov a Nymburka / viz. Fotodokumentace IX/7 /.

Činnost společenských organizací : 
   Vesnická organizace KSČ se svým programem politického života obce seznamovala občany na veřejných schůzích. Podílela se na organizování májových oslav, Slovenského národního povstání, VŘSR. Projednávala postup stavebních prací na „modernizaci“ pohostinství, řešila problematiku zásobování, zástavbu obce a další. Novým předsedou byl opět zvolen Jaroslav Znamínko.
   Svaz Československo – sovětského přátelství zaměřil svoji činnost na popularizaci a přátelství se Sovětským svazem.
   Tělovýchovná organizace Sokol v oddíle kopané dosahovala střídavé úspěchy a provedla opravu kabin na hřišti. Svaz požární ochrany prováděl preventivní prohlídky budov a zacvičoval se na úseku požární techniky. 
   Organizace Červeného kříže, Svazu žen a Dohlížecího výboru Jednoty pořádaly oslavy MDŽ, MDD, organizovaly zájezdy do divadel, ZOO a památných míst, zajišťovaly sběr druhotných surovin. Dohlížecí výbor zajišťoval provoz prodejny z hlediska ochrany zákazníků a zajišťoval stavební práce na modernizaci pohostinství. Dohlížecímu výboru Jednoty bylo stranickou organizací vysloveno vysoké uznání za práci. 

Místní lidová knihovna vykázala dobrou činnost, kde si čtenáři vypůjčili 1 064 knih. Dlouholetý knihovník Josef Vocásek č.p.16 koncem roku na funkci knihovníka rezignoval. Obdržel od NV za dlouholetou činnost Čestné uznání.

Včelaři. Rok 1985 byl pro včelaření v naši obci krajně nepříznivý. Zimní ztráty včelstev činily 60%. V jarním období došlo k dalším jejich úbytkům. Příčinou ztrát byly nevhodné klimatické podmínky – dlouhá zima – včely zimovaly po dobu 5 měsíců bez proletu. Medovicová snůška v pozdním období, kdy se již dodávaly zimní cukerné zásoby a nosematoza jako následný faktor po nepříznivé zimě, byly hlavními příčinami. V měsíci říjnu byla veškerá včelstva ošetřena Taktikem, varoaza však zjištěna nebyla. Rok 1985 byl nepříznivý i pokud šlo o medný výtěžek. Průměrný medný výtěžek na jedno včelstvo 1,5kg. Med odevzdal pouze včelař Jaroslav Znamínko = 35kg.

Myslivci. Myslivecké sdružení „Mezilesí“ se svým počtem 44 členů patřilo v rámci okresu mezi nejlepší sdružení. Myslivci si vedli úspěšně v chovu krotkého bažanta. Do revíru před hony vypustili 1 900 bažantů. Ulovili jich 1 608. Zajíců odstřelili 294 kusů a 124 jich odchytili živých a prostřednictvím  Interlovu za ně utržili 32 250 Kčs. Srnčí zvěře ulovili 20 kusů, daňčí 8 a 4 kusy divokých prasat. Na 1ha dosáhli výtěžnosti 1,58kg ( dvojnásobně proti průměru okresu ). Škodné zvěře odstřelili 149 kusů. V honitbě vysázeli 2 450 kusů borovic, 750 kusů bříz, 190 kusů pámelníků, 220 kusů smrků a 220 kusů dubu. Na brigádách odpracovali 584 hodin, na odchovně  1 995 hodin. 

Rybáři. Rybářské žně se konaly dne 6. listopadu 1985. Že výsledky výlovu byly úspěšné, svědčí bohatý výlov. V letním období vylovili do sítí 148q s určením na export do Maďarska. V podzimním výlovu vylovili 290q kaprů, 20q tolstolobika a dále menší množství candátů a štik určených k dalšímu chovu. Chovu ryb v rybníku svědčí čistá voda bez průmyslových odpadů. V zimním období se rybáři věnovali kontrole zdroje vody, vápnili a hnojili a prováděli běžné opravy zařízení / Z výlovu viz. Fotodokumentace XIII/2 /.

Život lidí. Během roku 1985 zemřeli Josef Vokál, Josef Barták č.p.88, Dašek Václav č.p.28, Josef Steklý č.p.31 a Božena Křížová č.p.14. Narodili se Barták Vladimír č.p.88 a Dandová Miroslava č.p.1. Do obce se přistěhovali Jiří Šimon č.p.64, Svoboda Miroslav č.p.113 a Svobodová Jana č.p.113. Odstěhovali se Marek Bohumil, Smolíková Anežka, Havlina Zdeněk s manželkou a 2 dětmi. Sňatky uzavřeli Kříž Josef a Alena č.p.14, Rudný Milan a Neknězová Marie č.p.16, Buřič František a Neknězová Marie starší č.p.16.
   Stav obyvatel se proti roku 1984 opět snížil o 9 občanů a činil 281 obyvatel obce. Smutečního řečníka se z místních obyvatel nepodařilo získat a se zemřelými se loučil smuteční řečník František Vejr z Městce Králové. Zemřelý Vokál Josef byl pohřben do hrobu na hřbitově v Běrunicích, ostatní zpopelněni žehem.

Dopravní nehody. Dne 13. března 1985 ve 2 hodiny ráno tahač přijíždějící od Chlumce n.Cidlinou v zatáčce u rybníka vjel do levé poloviny silnice, vjel na chodník, kde zdemoloval svodidla a zábradlí. Jen zázrakem se auto nezřítilo do rybníka. Levá kola byla pod hrází, pravá ve vzduchu. Naštěstí se zapřela zadní část tahače o desku mostu a uprostřed o sloup telefonního vedení, řidič vyvázl bez zranění. V ranních hodinách v 8.00 hodin se na místo havárie dostavili příslušníci dopravního inspektorátu, k vyproštění zajistili 3 velké jeřáby a jeden tahač, který havarované vozidlo přidržoval ze zadu lanem, aby při zvedání jeřáby, nesjelo do rybníka. Vyproštění tahače trvalo až do 11.00 hodin. Doprava byla v obou směrech přerušena. Škoda způsobená zdemolováním zábradlí činila 2 500 Kčs. Poškozené zábradlí opravili Stanislav Albrecht, Kříž Josef, Jaroslav Horáček a Samek Václav  / viz. fotodokumentace /. 
   Dne 6. dubna 1985 se utrhlo kolo od nákladního auta sovětské armády před domem č.p.113. Utržené kolo narazilo na vrata, odrazilo se a kutálelo se až do rybníčka. Rozbitá vrata druhý den vojáci sovětské armády opravili.
   Dne 18. 5. 1985 v odpoledních hodinách narazil řidič ČSAD z Hradce Králové autem Škoda 1203 do betonového můstku před odpočívadlem u Račanského lesa. Auto udělalo přemet, řidič po nárazu z auta vypadl a zahynul.
   Dne 20. 11. 1985 v 6.45 hod. došlo u hřiště k vážné autonehodě. Osobní auto se dvěma osobami – Poláky – ve směru do Chlumce n. Cidlinou, jak vypověděl řidič nákladního auta jedoucího za nimi, na silnici kličkovali, pojednou vybočili do levé poloviny vozovky, kde se čelně srazili s protijedoucím autobusem ČSAD. Osobní auto bylo nárazem odmrštěno zpět do pravé poloviny silnice, postavilo se na předek a padlo na kola. Do nich narazilo za nimi jedoucí nákladní auto. Oba cestující při nehodě zahynuli. Autobus s uraženým kolem pokračoval dále v jízdě až do obce, kde před domem Klikarových zastavil. Vozovka byla vlhká po rozpuštěném sněhu posypaném soli. / Jednalo se o lodního kapitána a lodního inspektora – viz. fotodokumentace / 
   Další nehoda se přihodila Františku Knytlovi, který při jízdě na kole spadl, hlavou narazil do betonového obrubníku u chodníku a zabil se. 

   Jaký byl, ten rok 1985 ? Byl to mír. Byl to poslední rok 7. pětiletky. Byl to poslední rok volebního období poslanců místního národního výboru. V uplynulém volebním období se zlepšila účast občanů na veřejných schůzích. Dobrých výsledků bylo dosaženo na úseku pol.výchovném při konání přednášek, kterých se zúčastnilo 1 300 občanů. Organizovaly je jednotlivé organizace NF. Konaly se četné zájezdy do divadel, na prohlídku kulturních památek, na výstavy, návštěvy dětí do ZOO. Dobrou činnost vykázala i místní lidová knihovna, kde si čtenáři vypůjčili 6 600 knih. Velmi široká práce byla věnována úpravám veřejného prostranství, místním komunikacím a květinovým záhonům. Sebráno bylo 2 240kg starého papíru, 920kg textilií, 26 370kg železa, 750kg skelných střepů a 6 120 kusů králičích kožek. Občané odpracovali 30 480 brigádních hodin na zkrášlování obce. Hodnota díla činila 266 475 Kčs. Obec za dobré výsledky obdržela četná vyznamenání a řadila se mezi přední obce okresu.

Zapsal kronikář obce Jaroslav Horáček

                                                                                    Předseda MNV :
                                                                                    Albrecht Stanislav

Retrospektivní zápis

OSVOBOZENÍ ČESKOSLOVENSKA

1. Okupace
   Naše obec Dlouhopolsko vzhledem ke své poloze při státní silnici evropského významu se stala svědkem běhu historických událostí třicátých a čtyřicátých let dvacátého století. Nejtragičtější událostí pro český národ bylo obsazení fašistickými německými vojáky v březnu 1939 a utvoření Protektorátu Čechy a Morava. Od té doby se stali okupanti nenáviděnými vetřelci. S nimi se občané střetávali denně při jejich průjezdech obcí. Byli svědky, když nastupovali k napadení Polska, kdy nekonečné kolony vojenských aut, tanků a obrněných vozů se hrnuly směrem na Náchod a Hradec Králové, aby odtud napadly Polsko. Za 4 týdny je znovu viděli, když se vraceli rozjaření bleskovým vítězstvím, s pomalovanými auty s nápisy „na Paříž, na Londýn“. O rok později se situace opakovala, když nastupovali k přepadení Sovětského svazu. Tehdy však si každý občan uvědomoval, že osvobození naší země se blíží, věřili, že Němci válku nevyhrají. To občany obce ještě více semklo ve své víře a touze osvobození naší vlasti bratrským slovanským Ruskem. Občané si vzájemně pomáhali a posilovali národní sebevědomí. Nebáli se mezi sebou otevřeně hovořit, sdělovat si informace ze zahraničního rozhlasu. To neoslabilo ani nařízení, podle kterého se všechny rozhlasové aparáty musely z obce odvézt do opravy rozhlasových přijímačů k odstranění zařízení pro poslech na krátkých vlnách. Na každý aparát byl připevněn nápis „Merket – pamatuj, že poslouchání zahraničního rozhlasu se trestá smrtí“. Poslech na středních vlnách byl silně rušen a i přes to se rozhlas dále poslouchal a zprávy z front si vzájemně občané předávali. Po silnici obcí neustále pendlovala auta s gestapáky. Potraviny, oděvy, textil, tabákové výrobky byly jedině na lístky, cukrovinky s výjimkou přídělu malého množství na vánoční svátky vůbec nebyly. Obilí na mouku a šrot pro zvířectvo se zpracovalo a mlelo jenom na povolení, stavy zvířat byly přísně evidenčně sledovány. Zatajení obilí, neplnění dodávek, černé porážky prasat se trestaly i smrtí. Za zatajení a uschování obilí byl uvězněn Václav Miláček č.p.21. Přesto se mlelo a šrotovalo na černo, šrot se prosíval na sítech a konzumoval místo mouky. Každý zemědělec měl předepsány dodávky všech zemědělských plodin a masa, které musel bezpodmínečně odevzdat.
   I příroda se stavěla okupantům na odpor. V zimě roku 1941 napadlo tolik sněhu, že na jeho odstraňování ze silnic byla vyhlášena pracovní povinnost, ve dne i v noci se musely silnice udržovat průjezdné. Němci vyhlásili z důvodu vysokých mrazů sbírku obnošeného šatstva, bot pro frontu v Rusku. V rákosárně v Městci Králové pletli z rákosu a slámy boty pro vojsko.
   V červnu roku 1942 byl v Praze spáchán atentát na říšského protektora Čech a Moravy Reinharda Heydricha a ten rozpoutal krutou nelítostnou odvetu. Denně byly zatýkány desítky občanů, žen , dětí a odváženy do Pečkova paláce v Praze a bezdůvodně popravovány. Z obce byl v té době zatčen Josef Káda č.p. 50, příslušník pohraniční stráže, odvezen do koncentračního tábora Dachau a odsouzen k trestu smrti. 
   Obdobná sněhová kalamita byla i v roce 1942. V tomto roce se konaly odvody na práci do říše ročníků 1922 a 1924. Odvedeni byli Olda Šidlík, Václav Volejník, Láďa Albrecht, Eva Albrechtová, Véna Hrdina, Láďa Brzák, Jarka Albrecht, Anna Fialová, Nasta Žídková, Marie Brtková, Jarka Veselý, Míla Kvasnička a Luděk Rathouský. Nebyla kůže na boty, nosily se dřeváky. Byl vydán zákaz shromažďování, zakázány taneční zábavy, omezen provoz na drahách. Panovalo přísné zatemnění. 
   Počátkem roku 1945 došlo k těžkému náletu amerických letadel na Drážďany, kdy pod dopadajícími bombami se chvěla zem, bylo slyšet veliké dunění, slyšet bylo i dunění při náletu na železniční nákladové nádraží v Nymburce a rafinerii pohonných hmot v Kolíně. Bomby místo na rafinerii dopadly na hřbitov v Sendražicích  a místo na kolejiště seřaďovacího nádraží dopadly na pole a do lesa. V té době vzdušný prostor ovládala americká letadla, kdy „kotláři“ napadali vlaky a to u Libice n. Cidlinou, kde bylo hodně mrtvých a zraněných. Letci „kotláři“ napadali i auta jedoucí po silnici, takže němečtí vojáci se báli po silnici ve dne jezdit. V Městci Králové sídlila ve škole německá vojenská posádka, která zabezpečovala na Kostelíku navádění letadel. Vzhledem k důležitosti průjezdnosti silnice byla v obci zřízena četnická stanice. Ke cti všem občanům obce třeba uvést, že se během okupace nenašel ani jeden občan, který by kolaboroval s Němci a udával své spoluobčany. Občané dávali potraviny prchajícím ruským zajatcům, kteří v noci přicházeli do domů pro jídlo a pak putovali dále lesy domů, do Ruska. Protože v okupaci byla politická činnost zakázána, společenská a kulturní činnost omezená, hledaly se cesty a možnosti jak pracovat a udržovat národní sebevědomí. Jednou takovou možností v obci bylo hraní divadelních her. Divadla se hrála v sále hostince u Černých č.p. 40, kde bylo jeviště s divadelními rekvizitami. O divadelní představení byl nejen u občanů obce, ale i z okolních obcí značný zájem. Divadelní sál byl vždy do posledního místa zaplněn. A nehrálo se jenom doma, ale divadelní soubor zajížděl do okolních obcí. Jezdilo se v kočárech, bryčkách a i na kolech. Za 1. republiky se hraním divadel zabývala „Čtenářská Beseda Čech“. Hry režíroval řídící učitel Josef Zvěřina. Ten byl politicky činný v rámci okresu, hrozilo mu zatčení a nemohl veřejně pracovat, organizoval hraní divadel Sportovní oddíl a jako organizátor vystupoval Jaroslav Horáček č.p.50. Učitel Josef Zvěřina přes nebezpečí, které mu hrozilo, nacvičoval divadelní hry doma ve svém bytě. Divadelní činnost se rozšířila i do okolních obcí. O to se především zasloužil učitel Václav Sobota, který do Městce Králové organizátory divadelních her z obcí svolával a doporučoval, které hry hrát a zorganizoval soutěž o nejlepší divadelní soubor. Divadelní soubor z obce Dlouhopolsko se umístil na 2. místě.

2. Osvobození
2. května 1945 – vystoupili před domem č.p.10 z auta dva muži s trikolórami na kabátech a informovali, že v Nymburce v dílnách dělníci zahájili revoluci.
5. května 1945 – po zprávách Pražského rozhlasu ve 12.30 hodin, které hlasatel četl jen česky  a tak rychle, že mu nebylo ani rozumět, pronesl na závěr výzvu, ve které vyzval a žádal české četnictvo, českou policii, aby se ihned dostavili do budovy rozhlasu, že v budově se střílí a že jsou stříleni čeští lidé. Tím okamžikem vzplála revoluce. V té době bylo na území Čech a Moravy přes 1 milion německých vojáků armády Střed. Krátce po výzvě se dostavil do obce v uniformě podporučíka učitel Kubíček z Kněžiček na poradu s učitelem Josefem Zvěřinou, který byl členem okresního revolučního výboru. Po poradě zavolal Josef Zvěřina všechny muže před školu, kde k nim krátce promluvil a pod vedením Vény Karbana odešli pod Humeník, kde bylo zahájeno procvičování vojáků v záloze. Po té Josef Zvěřina požádal Poldu Hájka, aby nastartoval motocykl a s ním odjel do Městce Králové, kde společně s Dr. Drobným šli do školy, kde sídlila německá posádka a vyzval je, aby se vzdali. Velitel posádky prohlásil, že se vzdají, ale jen uniformované jednotce. Odtud pokračoval v cestě do Dymokur, kde v budově zámku byla rovněž německá posádka a žádal je, aby se vzdali. Jejich velitel to odmítl. Potom pokračoval v cestě do Dobšic, Libněvse, Sán, Chotěšic s výzvou, aby v jejich obcích zahájili revoluci. Běruňáci již v odpoledních hodinách začali v lese Vacínku dělat záseky, na silnici kladli velké kmeny a klády. V 16.00 hodin přivedli Fr.Motyčka a Hubáček do obce první zajatce – německé vojáky, které ve Vacínku odzbrojili. Odvedeni byli do sálu hostince u Knytlů č.p.83. Tam v sále vyzval důstojník ( Bavorák ) Josefa Knytla, který je ještě se dvěma dalšími strážci hlídal, aby s ním šel na chodbu. Tam mu odevzdal revolver a upozornil ho, aby uvedené dva strážce ihned odvolal proto, že nemají u zbraní zásobníky a kdyby si toho zajetí vojáci povšimli, že by se pokusili osvobodit a že by došlo k boji. Na to byli okamžitě odvoláni a nahrazeni jinými. 
   V 16.30 hodin byli zajati další vojáci. Mezi nimi byl i jeden důstojník SS, který při útěku v Olešnici zastřelil ženu s dítětem. O tom došla telefonická zpráva z revolučního výboru z Chlumce n. Cidlinou. Jeho zadržení bylo ihned revolučnímu výboru v Chlumci n. Cidl. oznámeno. V 18.00 hodin si pro něho z Chlumce n. Cidlinou. přijeli. Jeho sekretářka byla odvedena do Běrunic, aby bylo zabráněno jejímu případnému osvobození. Václav Brtek a Václav Brzák donesli doma schovávané pušky. 
   Předsedou revolučního výboru byl Josef Kábrt. V lese Vacínku a na Báňském kopci byly po celou noc káceny pilami a sekerami stromy a stavěny barikády a zátarasy. Podařilo se zajmout nákladní auto, které vezlo na frontu autobaterie. Ty byly vyloženy a uschovány ve zbrojnici a auto uschováno v cihelně.
6. května 1945 – neděle – u barikád byly postaveny hlídky ozbrojené ukořistěnými automatickými puškami. Po poledni František Žáček a Josef Knytl č.p. 106 na motorce rozhazovali po silnicích přes Opočnici, Hradčany, Žehuň a do Lovčic „ježky“, které zhotovoval kovář Jarka Bludský z Kněžiček a firma bratří Novozámských v Městci Králové ( ježci měly 3 pícháky, z nichž jeden byl vždy nahoře ). Jakmile na ně auto najelo, pneumatika se propíchla. Při rozhazování je spatřila kolona Němců přijíždějících od Lovčic. Rychle se s motorkou obrátili a snažili se koloně ujet, byli však rychlejšími německými vojáky na motorkách dostiženi a zastaveni. Velitel kolony je začal vyslýchat, co tam dělají. Hájili se, že jsou hlídka červeného kříže a že mají za úkol pomáhat na silnici. Přesto nařídil velitel, aby nastoupili na nákladní auto. Při jednání k nim došel další důstojník, který Josefa Knytla poznal neb spolu za první republiky vojákovali v Pardubicích. Na jeho přímluvu byli propuštěni. Domů se vraceli přes Běrunice, tam motorku uschovali a po polní cestě došli domů. Při příchodu domů zjistili, že všichni jsou schováni ve sklepích. Mezi tím uvedená kolona dojela do lesa Vacínku k zátarasům, kde zůstali stát a skupina vojáků ozbrojená až po uši, násilím vyváděla z domů muže a odváděla je do lesa, aby zátarasy odstranili. Mezi nimi byl i hajný Míča, kterého se dotazovali, jestli jsou v lese partyzáni. Ten řekl, že jsou a že zátarasy udělali. Na to ihned všichni vojáci seskákali z aut a začali sami pomáhat zátarasy odtahovat. Po jejich odstranění ihned pokračovali v další jízdě. Na Husánku zastavili. Pojednou z jednoho auta seskočil důstojník SS, protože poznal Jana Albrechta a Václava Brzáka, kteří předešlý den byli při jeho zajetí – byl to onen důstojník SS, který zastřelil v Olešnici ženu s dítětem a který z Chlumce uprchl, vytáhl revolver a chtěl je na místě zastřelit. Velitel kolony mu vyrazil revolver z ruky, nařídil mu, aby nastoupil na auto a pokračovali v jízdě. Na cestě za Vlachovými vykukoval za roštím Václav Bydžovský a vojáci v domnění, že je tam partyzán, začali po něm střílet. Ten utíkal do proutnice, tam upadl a vojáci v domnění,  že ho zastřelili, přestali střílet a tím si zachránil život. Celou noc pak projížděly vojenské kolony s plnou zbroji a prchaly na západ. Při rozhazování ježků po silnicích, střetli se Josef Knytl a František Žáček na Báňském kopci se skupinou německých vojáků, kteří tam tábořili. Ti je zastavili a vyslýchali, co tam dělají, odkud a kam jedou. Když vyjížděli ze Žehuňské silnice, potkali dva hochy na motorce, kteří odbočovali na Žehuň. Protože byli ověšeni zbraněmi a nábojemi, je zastavili a upozorňovali na to, že v lese na kopci jsou Němci a že je postřílejí. K tomu také došlo. Když dojeli na kopec, zahájili na ně němečtí vojáci palbu a rozstříleli je. Byli z Češova u Jičína  a jeli, jak říkali, bojovat do Kolína.
7. května 1945 – pondělí – pokračoval hromadný ústup německých vojsk. Po okraji silnice zastavovala auta s propíchanými pneumatikami. Byl hezký sluneční den. V 10.00 hodin projížděla obcí 3 obrněná pancéřová auta americké armády směrem na Hradec Králové, do hlavního stanu Schörnerovy armády na Moravě. Protože po  silnici byly rozházeny ježci, byly na hrázi rybníka zastaveny a velícímu důstojníkovi – majorovi – bylo vysvětlováno, že jim hrozí propíchnutí pneumatik. Major americké armády je vzal do ruky, prohlížel si je, obracel a pak 5 ježků narovnal za sebou na silnici a nechal pancéřovým autem přejet. Po přejetí byly ježci rozmačkány, aniž pneumatiku propíchly, řekl, že v plášti pneumatiky je pancéřová vložka a při tom prstem ťukal do hlavy na znamení, že to je výborný nápad.
8. května 1945 – úterý -  po celý den opět byla silnice přeplněna ustupujícími německými vojsky. U Žehuňské silnice pálili archivní materiál. Při ústupu zahazovali němečtí vojáci zbraně a vojenskou techniku. Tu mladí hoši sbírali a odevzdávali revolučnímu výboru, který měl štáb v budově četnické stanice č.p.32.
   V dopoledních hodinách došlo u hřbitova k přestřelce mezi skupinou 5 chlapců z Městce Králové na projíždějící kolonu vojáků. Kolona aut na kopci zastavila, vojáci seskákali z aut a zahájili automatickými puškami palbu na chlapce a tři z nich zastřelili – Václava Kozla, Josefa Havránka a Lad.Pšeničku a Pervolfa, který doběhl ke struze, postřelili ( prostřelili plíce ), okamžitě mu byla poskytnuta pomoc, sanitkou převezen do nemocnice v Městci Králové a tak zachráněn.
9. května 1945 – středa – po celou noc pokračoval hromadný ústup německých vojsk. V 8.30 hodin do jejich řad začali vjíždět Sovětští vojáci na nákladních autech. Němce zastavovali a pokračovali ihned v dalším stíhání Němců směrem ke Praze. Za nimi pak přijížděli vojáci s tanky, na kterých měli rudé a československé prapory a na nich kytice květů. Nastala nevylíčitelná radost všech občanů obce, vítali je, na auta házeli květy šeříků, objímali je, zvali do svých domů, kde je pohostili. Rudoarmějci německé vojáky zajímali a odzbrojovali.
   V odpoledních hodinách byly revolučnímu výboru dodány z Nymburka kapitulační vyhlášky, které do okolních obcí rozvezli Josef Knytl, Václav Hrdina a Václav Volejník s řidičem auta Josefem Knytlem, hostinským. Při tom, když přijížděli do Běrunic k zátarasu, je chtěl Boh.Kříž a Vaníček postřílet. Zasáhl občan Běrunic Morávek.
   V odpoledních hodinách přihlížel na lavičce před domem č.p.109 na Husánku Josef Kábrt. Při tom byl usmrcen autem sovětských vojáků, kteří havarovali a narazili na lavičku, na níž seděl      / oprava str.148 /
   V odpoledních hodinách byla po obci uspořádána sbírka na pomoc bojující Praze. Potraviny byly naloženy na nákladní auto ( dříve zabavené ) a delegace zástupců obce, Ladislav Kvasnička a František Hájek je dovezli do Prahy, kde byly předány do nemocnice.
10.května 1945 – čtvrtek – v ten den nikdo z občanů nepracoval. Všichni se shromáždili na návsi a radovali se, že je konec války, že máme opět svobodu. Na domech vlály československé státní vlajky a prapory. Oděvy měl každý ozdoben trikolórou. Po silnici směrem na východ se ploužily zástupy zajatých německých vojáků. Nebyly doprovázeny sovětskými vojáky. Naše obec měla za povinnost zajatce převzít u Račanského lesa a dovést do Lovčic. Zajatce na cestě do Lovčic doprovázelo vždy 5 hochů ozbrojených puškami. 
11. května 1945 až 13. května 1945 procházeli obcí další zajatci. 
   Do obce postupně docházeli další vojáci všech druhů vojsk. Část se jich ubytovala přímo v obci. Nebyl ani jeden dům, kde by nebyli ubytovaní. Zaplnili i okolní lesy. V lese Vacínku poblíž rybníka postavili amfiteátr, kde pro vojáky pořádali různé kulturní akce. V obci v hostinci u Černu na zahradě denně večer promítali válečné filmy, kterých se zúčastňovali i místní občané. V č.p.29 u Tománků byl vrchní soudce, na dvoře pod kůlnou byla opravna obuvi, u Posejpalů č.p.37 bylo stanoviště strážných, u Hrdinů č.p.30 byla věznice, u Bydžovských č.p.27 byla kuchyň, na dvoře se porážela prasata ( štětiny se opalovaly ), u Kchýnů byla další věznice. Platil zákaz nočního vycházení po 21.00 hodině a kdo byl zadržen, byl v ní uvězněn. Zde také strávili noc Václav Volejník, Jarka Albrecht a Jar.Hájková, když je hlídka zadržela při pozdním návratu z taneční zábavy. 
   V obci zůstali sovětští vojáci po dobu 6 týdnů. U Volejníků č.p.109 byl na dvoře velký stan a v něm lazaret. Doktorka byla ubytovaná v uvedeném domě, další lékař u Knytlů č.p.106, v č.p.51 u Špinků byla ošetřovna zubů. V obci také zůstala jedna kolona „národních hostů“, byli to civilní Němci, kteří utekli před frontou ze zabraného území Polska. V domě č.p.20 byl Němec Sambala, který jako starosta obce se provinil na občanech Polska. Obhospodařoval tam 80ha pozemků. U něho také pracovali francouzští zajatci, kteří byli přiděleni do domu č.p.4 k Poldovi Hájkovi. Sambala byl odveden vojenskou policií. 
   V obci během revolučních bojů padlo 5 sovětských vojáků a byli pohřbeni na místním hřbitově. Jeden se zastřelil při čištění samopalu u Volejniků č.p.109, druhý havaroval na motocyklu před parkem, třetího zastřelil kamarád při čištění samopalu u Kazdů v cihelně, čtvrtý se rovněž střelil do hlavy při čištění samopalu a pátého zastřelil strážný, když se vracel v noci do stanu v lese. Jména padlých vojáků nejsou známá. / oprava str.148 /
   Na hřbitově jsou pohřbeni 4 vojáci německé armády zastřelení vojáky Rudé armády a 1 stará žena, která zemřela u hřbitovní zdi pod márnicí a byla později nalezena. Nesnesla útrapy cesty při útěku před frontou. Jejich jména nejsou známa. / oprava str.148 /
   Revoluční národní výbor zabavil v revolučních dnech různé zboží, které později rozprodal občanům ve veřejné dražbě. Do státního pokladu republiky na popud s. Josefa Hakna, předválečného člena KSČ, odevzdal revoluční výbor 6,5kg zlata.
   Cesta ke svobodě byla nekonečně dlouhá, trvala 2 244 dnů, z toho válka 1 418 dnů. Bezpodmínečná kapitulace fašistického Německa byla podepsána dne 9. května 1945 v 00.43 hodin.
   Kroniku pohnutých dnů okupace a revolučních bojů za svobodu jsem zapsal ze vzpomínek občanů obce Vény Hrdiny č.p.30, Knytla Josefa č.p.106, Hájka Poldy č.p.4 i dalších a ze vzpomínek svých. Některé události jsou doloženy obrázky ve fotodokumentaci ke kronice.

Zapsal v roce 1986 kronikář obce Jaroslav Horáček.

RETROSPEKČNÍ ZÁPIS

SOCIALISTICKÁ VESNICE

1. Soukromý sektor
   Před kolektivizaci byla v obci tato družstva :
Družstvo „Beseda“ vlastnilo mlátičku, talíře na drcení hrud, válce. Stroje byly uskladněny v kolně u cihelny. Po založení JZD byla kolna zbořena a na jejím místě postavena „karosárna“.
Domkářské družstvo vlastnilo 6 secích strojů, válce, talíře a mlátičku. Po založení JZD se ze 3 secích strojů spojením utvořil secí agregát k setí za traktor, rovněž tak spojením 9 válců se utvořil agregát k válení půdy a z talířů se utvořil agregát v šířce 10m záběru. Kolna, v níž byly stroje uskladněny, slouží jako sklad materiálu místního národního výboru ( na Malé straně vedle domu č.p.79 Míča Josef ).
Obec vlastnila trier na čištění osiv obilí, jak jarního tak i ozimů a jetelového semene. Trier byl dán do sběru surovin a budova zbořena ( u místního národního výboru ).
Vodní družstvo bylo založeno v roce 1925 a jeho posláním byla údržba vodních toků a hospodaření vodou na pozemcích. Prvním předsedou družstva byl do r. 1929 Václav Šlechta č.p.52 a po jeho smrti František Hrdina č.p.30. Po provedené parcelaci půdy po I. světové válce v roce 1924, kdy byla získána půda na „Lukách“ ve výměře 200ha, bylo v roce 1927 provedeno odvodnění. V roce 1930 byl položen hlavník od pole Vocáskových č.p.64, podle cesty k odvodnění pole. Za trávu na vodotečích a příkopech družstvo vybíralo poplatek Kčs 0,50 až 6. U ústí vodotečí – vyústění drénů v oblasti Luk byly 3 studánky, které se udržovaly a voda z nich se pila při práci na poli. Jedna byla u pole Pospíšilových, druhá mezi číslem 1 a 2 a třetí mezi číslem 3 a 4.
Označení částí „Luk“: Od Žehuňské silnice po první náhon ( příkop ) byla Malá Dolinka. Od prvního náhonu tekoucího od lesa Kruhu až po pole Vocáskových č.p.6 bylo číslo 1. Druhé číslo zahrnovalo pole Krupkových, Josefa Hájka, Aloise Fialy, Zlatníka Václava a Josefa Posejpala, pod Ohrádkou pole Vlkovo č.p.39, Tomkovo č.p.103, Bartáka č.p.92 a Aloise Nováka č.p.81, Pospíšilovo č.p.107, Kříže Boh.č.p.14 a Albrechta č.33. Třetí číslo od Zajícovy špičky až po pole Daškovo.
Sociální rozdělení zemědělců : V obci bylo 5 rolníků, kteří obhospodařovali 12 až 15ha polí. Byli to František Vrbenský č.p.7, Knytl Boh. č.p.8, Košátko Ladislav č.p.17, Miláček Václav č.p.21 a Košátko Václav č.p.23. Jako tažnou sílu používali koně. Ostatní drobní zemědělci hospodařili na půdě ve výměře do 6,00ha. Jako tažnou sílu používali krávy. Většina z nich však obhospodařovala malou výměru půdy, kterou získali z přídělu po první světové válce parcelací dvora Stará Báň. Mimo ní si také pachtovali pole od vlastníků, kteří na ní nehospodařili. Pachtovné bylo však vysoké. Z 1 ha platili 10,5q obilí v ceně za pšenici. Nepatrnou část si také pachtovali od obce za daleko nižší cenu. Stroje neměli a tak veškeré zemědělské práce dělali ručně za pomoci všech příslušníků rodiny včetně dětí. Malá výměra polí však všechny rodinné příslušníky neuživila, proto pracovali muži na stavbách jako přidavači a zedníci, krumplovali na dráze, v zimě pak chodili do lesa na těžbu dřeva. Děvčata chodila do lesa na pěstění kultur apod. Na polích se hlavně pěstovala pšenice a cukrovka ( byla nejvíce placena ), méně pak pěstovali pícniny, na které se mnohdy už půda nedostávala. Aby hospodářské zvířectvo uživili, chodily ženy brzo ráno do lesa na trávu, kterou v rancích na zádech nosily domů ( do lesa se nesmělo vjíždět s povozy ). Aby měli krmení na zimu chodili sekat seno na stráň u Žehuňského rybníka. Z usušeného sena museli polovinu odevzdat nadlesnímu nebo hajnému v Oboře. Před nakládáním sena na žebřiňák určil hajný, které kupy sena se odvezou jemu nebo nadlesnímu.
Výmlat obilí : Z polí se obilí sváželo do stodol a půd a po svezení a ukončení sklizně se mlátilo. V obci byly 2 mlátičky. Než byla obec elektrizována, tj. do roku 1929, byla mlátička spolku „Beseda“ poháněna parním kotlem, mlátička „Domkářů“ benzinkou. Po zavedení elektriky byly obě poháněny elektrickými motory. Mlátilo se dům od domu, každá z opačného konce obce. Při mlácení si zemědělci vzájemně pomáhali. K obsluze mlátičky bylo zapotřebí asi 20 pracovníků. Po výmlatu se část zrna odvážela do výkupního družstva, aby byly peníze. Část zrna se ponechávala na setí a část na mletí. Obilí se vázalo do povřísel a k tomu sloužila mlátička na mlácení žita. Do mlýna se jezdilo buď do družstevního mlýna v Městci Králové nebo vodního mlýna v Žehuni. Obilí se šrotovalo buď u pana Suchánka v Městci Králové nebo na obecním šrotovníku. V okupaci na šrotování obilí muselo být písemné povolení od obecního úřadu. Obilí šrotoval pan Vochán, který šrotoval obilí i bez povolení – na černo. Obdobně se mlelo na černo ve mlýně v Žehuni ( na jedno povolení se mlelo v určený den 2x ).
Pohromy : V roce 1945 ve žních se náhle přihnalo velké povětří. Vítr roznosil posekané obilí na řádcích až přes 5 polí. Trvalo sotva půl hodiny, ale dalo mnoho práce snést odnesené snopy a hrstky na svá pole. Vítr také převracel fůry s obilím nejen na polích ale i na silnici. Další velká pohroma byla v roce 1947, kdy v důsledku velkého sucha se neurodilo. Nebylo čím krmit dobytek a domácí zvířata. Dobytek se musel prodávat na jatka. A jen díky Sovětskému svazu, který nám potřebné obilí na mouku a krmení dodal, nedošlo k tomu, že nebylo co jíst. / foto v dokumentaci /
Držba zemědělské půdy :
Před založením Jednotného zemědělského družstva bylo v obci 93 zemědělců, kteří obhospodařovali:
do 2,00ha                    zemědělské půdy                                 13,79ha
od 2,00ha do   5,00ha zemědělské půdy                                189,83ha
od 5,00ha do 15,00ha  zemědělské půdy                               142,12ha
celková výměra zemědělské půdy                                         345,74ha

V roce 1947 bylo získáno na Bílých                  22ha
                                          na Vinici                     5ha
                                          nad Oborou                 6ha
                                          neobdělaná půda         6ha
celková výměra získané půdy                            40ha

Hospodářské zvířectvo :
                                do 2,00ha                        od 2,00 do 5,00ha              od 5,00 do 15,00ha
slepice                           309                                       872                                  369
husy                                   4                                         45                                    27
ovce                                   3                                           4                                    11
kozy                                 31                                         26                                    12
prasata                              71                                       186                                  139
skot                                   29                                       208                                    93
koně                                                                                 5                                    12
včely                                 95                                                                                    9
Na 100 ha zemědělské půdy chovali :
                                do 2,00ha                        od 2,00 do 5,00ha              od 5,00 do 15,00ha
skot                             207                                            109                                   65
prasata                        507                                             100                                     8
2. Založení Jednotného zemědělského družstva
   Naše generace zažila zhroucení velkých monarchii a vlády buržoazie i nástup dříve utlačované třídy pracujících. Zažila druhou světovou válku, v níž padlo přes 50 milionů lidí zběsilosti fašismu. 
   V živé paměti máme – po druhé světové válce – kolektivizaci zemědělství. Byl to velký zásah nejenom do půdy, ale hlavně do psychiky rolníka. 
   Jednotné zemědělské družstvo v Dlouhopolsku bylo založeno dne 15. srpna 1957 a od 1. ledna 1958 začali členové družstva společně hospodařit. Zakládajících členů bylo 109, z toho 74 žen. Hospodařit začali na výměře 332ha zemědělské půdy. V roce 1959 se výměra zvýšila o 22ha, přidělením pozemků na Bílých. Jako tažnou sílu mělo družstvo 5 párů koní. Hovězí dobytek si členové družstva do půl roku ponechali doma. Kdo sváděl jen 1 krávu, tak ji odevzdal do společného chovu ihned a to do kravína buď u Rathouských č.p.19, nebo Kvasničků č.p.2 a u Knytlů č.p.8. Mladý dobytek – telata – se ustájil v chlévech u Krupků č.p.91, Bažantů č.p.56, Posejpalů č.p.37. V Brzákově stodole bylo asi 60 kusů, u Košátků č.p.23 byli býčci na dodávku a rovněž tak u Vocásků č.p.16. Na Vokálovým poli se chovaly hříbata, která ošetřoval Jan Lelek a na noc si je bral domů ( bydlel naproti na Kopečku ). První nešťastnou náhodou vznikla družstvu nehoda tím, že valach si v noci omotal nohu řetězem a během noci skonal.
   Záhumenky se členům přidělovaly ve výměře 0,5ha na barák. Aby družstvo mohlo osít a sázet brambory, odevzdali členové povinně 1q obilí a brambor na 1ha vnesené půdy. Vložené se členům proplácelo tak, že 20% se převedlo do nedělitelného fondu a zbytek se po několik roků splácel. Koně se při svodu propláceli ihned. Prasnice se dávaly do společného ustájení na podíl. Sebraná pšenice se později vyměnila za osivo v Odřepsích. Osivo ječmene nakoupilo JZD na jaře z výkupního podniku v Městci Králové. Brambory se odevzdávaly až na jaře před sázením. Rozorání mezí a podzimní orbu k setí provedla Státní traktorová stanice. Setí ozimů provedli členové družstva už společně a zavláčelo se kravskými potahy. Podle usnesení členské schůze musel každý člen družstva odpracovat 100 hodin zdarma, ostatní odpracované hodiny se převedly na jednotky a splácely se až na jaře 1958. Jako mechanizační prostředky mělo družstvo jen jeden traktor Zetor 25A. Člen družstva Josef Krupka jezdil jako traktorista ve stanici STS v Opočnici a jezdil i pro družstvo na Dlouhopolsku. K traktoru mělo družstvo 2 valníky 3,5 tuny z Chlumce n.Cidlinou a od Krejčíka z Kánína ( zapůjčen ).
   V té době měla nad JZD patronát Rákosárna v Městci Králové, její pracovníci pomohli při jednocení cukrovky a sklizni zemědělských plodin. Pomáhali i svým traktorem. Řepu cukrovku svážely Bahňákem a ke svozu bylo použito již 6 valníků. Polda Hájek č.p.4 odvezl traktorem sám 7 600q, ostatní odvozilo ČSAD. Cukrovka se dovážela po ose až do cukrovaru v Dymokurech a zpět z cukrovaru se přivážely řízky. Aby se stačilo s odvozem cukrovky a dovozem řízků vzhledem k nedostatečnému vozovému parku, připřahaly se za traktor 4 valníky. Řízky se v cukrovaru nakládaly v noci a ráno se dovezly k silážním jamám na určené místo, tam kde byl ustájen dobytek. Jako závozník jezdil Jan Lelek. Z polí se řepa svážela koňmi na plac před Nouzákovými. Sváželi Véna Hrdina, Knytl Bohouš, Tománek Jarka, Vlk Josef, Miláček Václav. Odtud se překládala na traktory s valníky a odvážela do cukrovaru.
   Ze žen bylo utvořeno 5 polních skupin a jedna skupina pěstovala zeleninu pod skupinářem Františkem Bartákem. Ještě v roce 1958 se členové družstva rozhodli postavit společný kravín. Polda Hájek začal traktorem Zetor svážet stavební materiál na staveniště na Kopečku . Cihly se dovážely z cihelny Opočnice koňmi. Se stavbou se začalo na podzim a stavělo se po celou zimu a v hrubé stavbě se také podařilo kravín dokončit ještě v zimě. Střecha se zhotovila až na jaře 1959. Ve stavební skupině byl vedoucím Emil Volejník č.p.65 a dále zedníci Veselý Václav č.p.42, Hájek Josef č.p.9. Ženy přehazovaly písek a míchaly maltu. Muži přidávali. Pracovalo se tak na dvě směny. Malta se nakládala na vůz taženým koňmi, který objížděl stavbu stále do kola. Pracovalo se i v době silných mrazů a aby se mohla vykopat jáma na septik, navezlo se na místo výkopu dříví, kde po dobu 3 dnů se nepřetržitě topilo, aby půda rozmrzla a mohlo se kopat (v měsíci lednu a únoru ).  Tak s velkým vypětím a vysokou pracovní aktivitou se podařilo během 4 měsíců kravín postavit a dle projektové dokumentace měl kravín stát 1 200 000 Kčs, ale byl postaven pouze za 450 000 Kčs. Definitivně byl dokončen dne 27. 6. 1959.
   Odměna za pracovní jednotku činila 13,50 Kčs a hodinová sazba mzdy byla 0,20 jednotky.
V zimě se naváželo hnojivo – sůl – z výkupního podniku v Městci Králové. Mrazy byly tak veliké a silnice klouzala, že za jednu cestu se 2x měnily ostré šrouby. Polda Hájek v Holičce v kopci převrhl valník s nákladem, který se mu separoval do příkopu. 
   Na jaře se plečkovala řepa 6 páry koní. Za plečkami chodili 70 letí dědové. Jařiny se rovněž sely koňmi. Ke sklizni v roce 1958 mělo družstvo 2 samovazy a dva samovazy zapůjčila Rákosárna jako patronátní závod. Obilí se stavělo do panáků. Sváželo se do stodol a mlátilo se na mlátičkách. Obilí se sváželo 5 páry koní a 2 traktory. Výmlat se prováděl i v cihelně na place a sláma se rozvážela po stájích, kde byl dobytek ustájen.
   V roce 1959 se koupila automatická mlátička a v roce 1961 pak druhá. V roce 1963 se podařilo koupit od státního statku z Jičína kombajn, který státní statek při odvozu od výrobce po cestě převrátil a poškodil. JZD ho za sníženou cenu zakoupilo a ve své dílně opravilo. V roce 1967 se koupil další kombajn ESKA 4. S ním jezdil Polda Hájek od 7.00 hod. ranní až do 23.00 hod. Sklad obilí byl u Košátků č.p. 23 a Knytlů č.p.8. Ve skladu v cihelně byl sklad brambor                / fotodokumentace XVI/8 /. Skladovala se zde i krmná řepa. 
   V roce 1959 – 1960 se postavila odchovna mladého dobytka na hluboké podestýlce pro 120 kusů býčků a jaloviček na žír. V roce 1959 se postavila drůbežárna na Kopách ze sololitu. V roce 1959 – 1960 se přestavěly prasečníky u Hanků č.p.1, dále garáže, dílna a váha. V roce 1961 – 1962 se postavil betonový skladovák. V roce 1963 se v cihelně provedla podezdívka a přístavek. V roce 1963 se postavila velká železná kolna. V roce 1965 – 1966 se postavila velká drůbežárna na Kopách. V roce 1969 – 1971 se postavil velký prasečník. V roce 1968 se provedla meliorace polí na Lukách. V roce 1961 se vybudovaly řízkové jámy.
   V roce 1968 koupilo družstvo další kombajn S4 za 84 tisíc Kčs. Ve žních však bylo tak velké mokro, že se vůbec nedal použít. V roce 1972 se podařilo zakoupit tahač Škoda 180 a to výměnou za brigádní práci členů JZD, 4 zedníků, kteří odešli pracovat do automobilky v Mnichově Hradišti. 
   Na úseku péče o pracující členy družstva uspořádalo JZD jednodenní zájezd na severní Moravu. 2x ročně se konaly zájezdy do divadel a cirkusů. Pravidelně se jezdilo na divadelní představení do krajského divadla v Kolíně. V dalších letech se konaly 2 až 3 denní zájezdy do Prahy, Děčína, apod. 8 až 10 členů se každý rok rekreovalo na horách, v Karlových Varech, Brně, Bratislavě, Rožnově. V roce 1965 se uspořádal dokonce zahraniční zájezd do NDR – Drážďan a Výmaru. 
Do prvního představenstva byli zvoleni:
předseda                               Jaroslav Hrdina
místopředseda                      Volejník Emil
účetní                                    Steklý František
živočichář                             Bydžovský František
hospodář                               Šafařík Josef
členové                                 Hájek Polda
                                              Tománek Jaroslav
                                              Barták Josef
                                              Knytl Josef   
                                              Krupka Josef
                                              Hrdina Václav
                                              Karbanová Boh.
                                              Bludská Ludmila
   V roce 1975 bylo družstvo Dlouhopolsko sloučeno s JZD Velký Říjen se sídlem ve Velkých Výklekách v ekonomický celek. 
   Prvních 5 až 10 let bylo svízelných, ale mechanizace postupně vzala většinu dřiny na sebe.  Jen kdo to zažil ví, že při soukromém hospodaření byly pracovní hodiny rolníka bez konce. Dnes by to už nikdo za to „svoje“ nevyměnil. Většinou je již určitá pracovní doba, bezplatná lékařská péče, dovolená, pro děti školka, přídavky, atd. Velká péče ze strany družstva je věnována kulturnímu využití členů. Družstvo dokonce vlastní autobus, který k těmto účelům je využíván. Důchodcům družstvo připlácí 200 Kčs měsíčně k jejich důchodům, připlácí na obědy. Socializace zemědělství měla dva cíle. Zvýšit produktivitu práce a vyrovnat úroveň života na vesnici s úrovní života ve městech. Odešla stará vesnice bohatých sedláků , malorolníků, domkářů, pacholků, děveček a služek a nastoupila nová, moderní, zbavená dřiny a vykořisťování lidské práce.

   Retrospektivní zápis o založení Jednotného zemědělského družstva v Dlouhopolsku je sestaven ze vzpomínek zakládajícího člena družstva Václava Hrdiny č.p.30. Údaje čerpány z archivního materiálu  okresního archivu v Lysé n.L.

Zapsáno v lednu 1986.

Zapsal kronikář obce Horáček Jaroslav.

ROK   1986

POČASÍ

Leden 1986 : Po prosinci 1985 nebyl leden příliš ledovým měsícem. Do 13. ledna byl teplotně nadnormální. Sníh padal ve dnech 4., 11., 12. 17.1. začal padat sníh a napadlo 13 cm. V noci 20. ledna byla silná vichřice a prudký liják, který napáchal mnoho škod, vyvracel stromy, lámal větve, došlo k přerušení dodávky elektrické energie a na několika místech v obci došlo k přetrhání telefonního vedení.
Únor 1986 : Do dvanáctého mrzlo až do -16°C, v dalších dnech se teplota snížila až na -20°C. Sněžilo pouze devátého. Desátého zamrzl rybník a nastaly zimní radovánky dětí. Únor byl nejstudenějším měsícem zimy. 
Březen 1986 : Od šestého přestalo mrznout. Noční teploty se pohybovaly slabě nad nulou, denní do 6°C. Mrzlo opět od sedmnáctého do dvacátého do -4°C. Pak se opět oteplilo s denními teplotami od 5°C do 16°C. 22.3. roztál na rybníce led. 28.3. přiletěl na komín čáp a začal opravovat hnízdo. V posledních pěti dnech se začalo se sázením česneku a cibule na zahrádkách. Dešťové srážky činily 10mm.
Duben 1986 : Od sedmého došlo k výraznému oteplení. Odpolední teploty vystoupily až na 25°C. Od desátého se opět začalo ochlazovat, dostavily se noční mrazy do -2°C. K částečnému oteplení došlo od 16.4. Duben se vyznačoval náhlými změnami počasí. Sněžilo 11.4., kdy napadly 2 cm sněhu. Pršelo ve dnech 10., 18. a 19. 4. Srážky činily 25mm. 28. dubna rozkvetly třešně. Čápice přiletěla na komín čtvrtého. Vlaštovky přiletěly devátého. Ranné brambory se začaly sázet třetího dubna.
Květen 1986 : První polovina měsíce připomínala počasí spíše prázdninové. Denní teploty se pohybovaly do 26°C. Ledoví muži své povinnosti nesplnili. Ve druhé polovině měsíce spadlo větší množství srážek. Měsíc květen byl teplotně nadnormální. 27.5. byla naměřena teplota 30°C. 3.5. začal kvést šeřík, rozkvetly jabloně a hrušně. Dešťové srážky činily 45mm.
Červen 1986 : V první dekádě se zcela zastavilo sušení sena. Dešťové srážky přišly zemědělcům nevhod. Dobře udělali ti, kteří i přes neobvyklý časový termín, zahájili senoseč bez otálení koncem května a využili přízně sluníčka. Poslední jarní týden pak teplotně připomínal horké léto a zcela se vymykal nepříjemným Medardovým pranostikám, které hovoří o dlouhodobých deštích. Podmínky pro dokončení senoseče byly velmi dobré. Noční teploty kolem 19°C, denní pak 28 až 30°C. Dešťové srážky činily 15mm. 
Červenec 1986 : I když zemědělci si naříkali na sucho, rekreanti a turisté si chválili, že byl teplý a krásný. Vyskytla se řada tropických dnů, kdy teploty se pohybovaly přes 30°C.  6. července byla v noci bouřka a liják, škody však nenadělala. I druhá polovina měsíce byla s vysokými teplotami – 28°C. Pršelo ve dnech 6., 8., 10., 18., 20., 23., 31.  – srážky činily 60mm.
Srpen 1986 : Srpnové počasí v začátku měsíce plně odpovídalo pranostice, „že co červenec neupeče, to srpnu neuteče“. Prvních 7 dní se teploty pohybovaly nad dlouhodobým normálem, Ø
teplota činila kolem 30°C, čtvrtého dokonce 35°C.  Dne 9. srpna JZD ukončilo žně. V dalších dnech až do 23., se denní teplota pohybovala kolem 25°C a v posledních dnech měsíce se postupně ochlazovalo až na 16°C. Pršelo ve dnech 8., 11., 12., 13., 16., 18., 20., 24., 26., 29. a 31. Celkové srážky činily 108mm.
Září 1986 : V důsledku teplého počasí rostly koncem měsíce srpna a začátkem měsíce září houby, zejména ve smrkových porostech, ale i v dubech. Rostly všechny druhy hub, hřiby, křemenáči, babky, kozáci a dokonce i jedovatý hřib nachový. Pršelo 4., 7., 11., 18. a srážky činily 23mm.
Říjen 1986 : Za teplého slunečného počasí zahájilo JZD dne 1. 10. sklizeň cukrovky. Průměrná denní teplota 18°C, noční 10°C. Teplé a slunečné počasí pokračovalo až do 21. 10., kdy skončilo babí léto a nastalo deštivé počasí. Denní teplota se snížila na 8°C, noční na 5°C. Ráno se vyskytovaly mlhy. Srážky byly 7., 20., 22., 26., 29. a činily 30mm.
Listopad 1986 : V první polovině měsíce se denní teploty pohybovaly kolem 15°C. Příchodem studené fronty se ochladilo a deštivé srážky vystřídaly sněhové přeháňky. Denní teploty poklesly až na 6°C. 29. přišel první noční mráz -2°C. Počasí bylo silně mlhavé, mlhy se udržovaly po celý den. Pršelo 4., 21., 24. a srážky činily celkem 16 mm.
Prosinec 1986 : Převládalo mlhavé počasí, mlhy se udržovaly celý den. Chladné počasí kolem 5°C, od osmého dne ve dne kolem 0°C, v noci pak až  -4°C.  Od 22. pak denní teploty kolem 
-3°C, v noci -5°C až -10°C. První sníh spadl dne 13.12. Dne 19. byl velký vítr, který nadělal mnoho škod. Vyvrácené stromy spadly na silnici u hřiště a ohrožovaly silniční dopravu. Sněžilo dále ve dnech 27., 30., dne 28. a 29. pršelo. Sněhu napadlo 14cm. 
   Srážky dešťové měřil pan Josef Bitman č.p.61.

NÁRODNÍ VÝBOR

   Ve dnech 23. a 24. května 1986 se konaly všeobecné volby. Voliči ve věku od 18 let volili poslance Sněmovny lidu, Sněmovny národů, České národní rady, Středočeského krajského národního výboru, Okresního národního výboru a místního národního výboru. Volby v obci organizoval a řídil Místní výbor Národní fronty, složený ze zástupců všech společenských složek v obci. 
  Ustavující schůze Místního výboru Národní fronty se konala dne 21. ledna 1986. Předsedou byl zvolen Václav Posejpal č.p.18, členové Ladislav Šafařík č.p.107, Horáček Jaroslav č.p.109, Otakar Šidlík č.p.70, Anna Zimová č.p.73, Jindřich Vocásek č.p.6 a Marie Knytlová č.p.8. Místní výbor Národní fronty ustavil místní volební komisi ve složení : předseda Josef Adamec č.p.68, členové Zdeněk Martínek č.p.5, Kříž Josef č.p.14, Stanislav Albrecht č.p.75 a Marie Knytlová č.p.8.  Okrskovou volební komisi ustavila rada MNV. Předsedou se stal Ladislav Šafařík č.p. 107. Předvolební schůze se konala dne 6. 5. 1986. Na této předvolební schůzi byli představeni kandidáti na poslance do všech zastupitelských sborů. Devíti poslancům místního národního výboru, kteří na další volební období nekandidovali, bylo předáno čestné uznání za jejich poslaneckou práci. 
   Voleb se zúčastnilo 223 zapsaných voličů do voličských seznamů, kteří také odevzdali všech 223 hlasů všem voleným kandidátům na poslance. 
   Do Sněmovny lidu byl zvolen poslancem Ladislav Stejskal, 55 let, tajemník ÚV KSČ, do České národní rady Jiří Němec, 50 let, předseda JZD, do Středočeského krajského národního výboru Milada Machková, 41 let, učitelka, do Okresního národního výboru Milan Chalupníček, 34 let, dělník Kovopodniku, do Místního národního výboru Dlouhopolsko 15 poslanců : Stanislav Albrecht, 55 let, údržbář, Ladislav Brzák, 62 let, důchodce, Iva Hrdinová,  30 let, účetní, Marie Knytlová, 35 let, pomocnice, Josef Kříž, 52 let, technik, Václav Martínek, 54 let, technik, Hana Míčová, 28 let, v domácnosti, Zdeněk Novák, 39 let, řidič, Ludmila Pachtová, 28 let, skladová účetní, Josef Roza, 37 let, řidič, Miloslava Tluchařová, 40 let, kulička skla, Jindra Vocásek, 50 let, elektromontér, Hana Vondrušková, 33 let, kuchařka, Jitka Znamínková, 47 let, důchodkyně.
Z 15 zvolených poslanců MNV je 6 žen, 6 poslanců ve věku do 35 let, 3 do 45 let a 6 nad 45 let. Politické zastoupení : 7 poslanců členů Komunistické strany Československa a 8 poslanců bez politické příslušnosti.
   Na ustavujícím plenárním zasedání národního výboru, konaném dne 24. června 1986 byl předsedou národního výboru opět zvolen Stanislav Albrecht a tajemníkem Josef Kříž č.p.14.
   Předsedou komise veřejného pořádku se stal Stanislav Albrecht, tajemníkem Josef Roza a členy Brzák Ladislav, Knytl Bohumil a Vondruška Ladislav.
   Předsedou stavební komise se stal Šafránek Bohumil, tajemníkem Martínek Václav a členy Novák Zdeněk, Vocásek  Jindřich a Knytl Bohumil ml. 
   Předsedou komise kulturní a sociální se stala Marie Knytlová, tajemníkem Míčová Hana a členy Hrdinová Iva, Vondrušková Hana a Pachtová Ludmila.
   Předsedou finanční komise se stala Znamínková Jitka, tajemníkem Tlučhořová Miloslava, členy Martínek Václav, Zdeňka Nováková a Rozová Eva.
   Volební program Národní fronty se stal významným dokumentem náplně jednání orgánů Národního výboru i společenských organizací, vyplývajících ze sjezdových zasedání ÚV KSČ a usnesení státních orgánů. Rada národního výboru zasedala v roce 1986 16x, plenární zasedání se konalo 6x a 2x se konaly veřejné schůze občanů.
   V neinvestičních akcích „Z“ občané obce odpracovali celkem 7 575 brigádnických hodin. Bylo ošetřeno 9 600 m² zelených ploch, vysázeno 257 okrasných keřů a tak vytvořeno dílo v hodnotě 67 912 Kčs.
   Činnost národního výboru se po volbách stabilizovala a poslanci se plně zapojili do práce.             
   Komise kulturní a sociální rozdělila v roce 1986 10-ti potřebným důchodcům 5 000 Kčs. V obci bylo registrováno 110důchodců.
   Sbor pro občanské záležitosti navštívil 25 důchodců u příležitosti jejich životních jubilei a předal jim dárky v celkové hodnotě 2 000 Kčs.
   Stavební komise vydala 5 stavebních povolení a to pro chalupáře Šůse č.p.13 k výměně vrat a oken, Františka Volejníka  ke stavbě verandy, Josefa Vocáska k přístavbě jedné obytné místnosti, Adamce Josefa ke stavbě septiku a Šarlingera ke stavbě kolny.
   Stavebníci Josef Kříž a Josef Míča dokončili stavbu svých rodinných domů a nastěhovali se. Miroslav Hanka dostal povolení k demolici domu č.p.67.
   Ve druhé polovině roku 1986 byla provedena částečná rekonstrukce sítě elektrického vedení v obci a to položením 300bm kabelu do země od trafostanice u č.p.107 protlačením pod státní silnicí, kde se přípojkou napojilo Státní rybářství v Chlumci n.C. a dále pak všechny domy od budovy MNV až po dům č.p.12. Do každého domu byla postavena venkovní přípojka. Stavební práce zajišťovala drobná provozovna Městského národního výboru v Městci Králové. Materiál zajišťoval Sdružený zemědělský podnik v Městci Králové, drůbežárna. Montáž provedla Státní traktorová stanice v Okřínku, Středočeské energetické závody v Nymburce a Státní rybářství v Chlumci n.Cidlinou. Finanční náklad v částce 112 000 Kčs uhradil Okresní národní výbor v Nymburce. Současně byl přípojkou napojen dům č.p.1 a pohostinství č.p.83. Náklad na zřízení této přípojky uhradila Jednota LSD v Nymburce.
   V roce 1986 sklidili občané obce z nezemědělských ploch z 10 km silničních příkopů a v obci z plochy 9 600 m². Získáno bylo 75q sena. Železného šrotu bylo sebráno a odevzdáno do sběrny 4 tuny.

ZEMĚDĚLSTVÍ

   Začátek roku 1986, měsíce únor a březen byly velmi chladné. Setí jarních obilovin začalo 
24. března a skončilo do 10. dubna 1986. Po přestálé zimě nebyl stav ozimých obilovin dobrý.
Počasí na leden až září bylo velice extrémní, se střídáním nízkých a vysokých teplot, což mělo negativní vliv na růst a vývoj obilovin. O výši hektarového výnosu zvláště rozhodlo velké sucho, kdy od 12. června do 6. července vůbec nepršelo. V důsledku sucha a vysokých teplot došlo k zaschnutí zrn v klasech, takže propady ječmenů činily až 50% a hektolitrová váha pšenice činila 600 – 680kg ( norma je 750kg ).
   Se sklizni obilovin bylo započato 30. června, to je o 14 dní dříve než v předcházejících letech a do 9.8. bylo sklizeno.
   U ozimé pšenice byl docílen ha výnos 4,54 t, u ozimého ječmene 4,78 t a u jarního ječmene 4,44 t. Plánovaná výroba obilovin u JZD byla v roce 1986 splněna na 87,7%.
   Setí cukrovky proběhlo od 1. do 28. dubna. V průměru bylo na 1ha 80 161 jedinců. Sklizeň cukrovky začala 1. října a ukončena na honu „Opocko“  dne 4. 11. 1986. Řepu vyorávaly 2 Kleiny. Produkce byla splněna na 97%, cukernatost 16%. 
   Sklizeň silážní kukuřice probíhala při sušině 24 – 29%, čímž byly vytvořeny kvalitní podmínky k silážování. Docílen výnos 34 tun.
   U víceletých pícnin byl docílen výnos 1. seče 4,30 tun, u vojtěšky 3,75 tun, u druhé seče jetele 2,79 tun a vojtěšky 3,29 tun.
   Brambory JZD nesázelo.
Živočišná výroba : Mléka nadojeno 2 200 000 litrů, z toho na farmě Dlouhopolsko 299 000 litrů, v průměrné denní dojivosti na 1 dojnici 7,75lt. Do mlékárny dodané mléko bylo dodáno v           I. jakostní třídě. V propočtu roční dojivosti a výrobou mléka na 1ha zemědělské půdy se JZD umístilo v rámci okresu s průměrnou dojivostí 3 214lt na 20. místě a výrobou mléka na 1ha zemědělské půdy 990litrů na 16. místě.
   Vepřového masa bylo vyrobeno 176 025kg, skotu na žír vyrobeno 106 831kg. Denní přírůstek na kus a den činil 0,85kg, čímž se JZD umístilo v rámci okresu na 1. místě.
Členská základna : Družstvo mělo celkem 478 členů, z toho činil podíl členů z Dlouhopolska 60.
Věkové rozdělení : do 20 let              2 členové
30	4
40	3
50	4
60	7
70	25 
80	9
90	7

   Průměrná měsíční odměna za práci na 1 pracovníka činila 2 599 Kčs a průměrná hodinová mzda manuelního pracovníka činila 14,61 Kčs.
Kulturní a společenský život : Na zahraniční rekreace do Sovětského svazu, Jugoslávie a Bulharska bylo vysláno 6 členů, na tuzemskou rekreaci 15 členů. Mimo to uspořádalo JZD 2 zájezdy na „Zemi Živitelku“ v Českých Budějovicích, 3 denní zájezd na Slovensko a do Maďarska, na veletrh do Brna a JZD Slušovice a 2 zájezdy do divadel. Doma v obci se konal ples družstevníků a zájezd pro důchodce do Hrádku u Nechanic. Dopravu zajišťoval vlastním autobusem. 
   Hospodářský výsledek družstva nedosáhl úrovně roku předchozího. Nižší hrubá produkce byla ovlivněna rostlinnou výrobou, která byla proti předchozímu roku nižší o 11%.

VEŘEJNÝ   ŽIVOT

   Už necelých 10 let po druhé světové válce vítali lidé každý nový rok s nadějí, že mír, to nejdražší co k životu potřebujeme, se udrží. Je to přirozené, vždyť historie národů až příliš často byla psána krví. Z upřímné touhy prostých lidí po míru na celém světě vyplynulo i to, že rok 1986 byl nazván „mezinárodním rokem míru“.
   Rok zasvěcený míru utekl. Stačil něco změnit ? Strach z války trval dál, na jeho odvrácení nestačí jen krátká doba. A přece i za tak krátkou dobu stačil Sovětský svaz učinit obrovské kroky dopředu. Doma i za hranicemi své země. Dal světu novou víru i odhodlání bojovat za lepší, důstojnější život v klidu. Přesvědčil mnohé svými činy, že je prospěšnější orientovat se na lepší politiku a ne na lepší zbraně. U nás doma jsme si zvykli vítat každý nový rok s radostí. Máme dobré podmínky pro mírový život. Jistotu v práci, sociální zázemí. Naše děti se rodí většinou do šťastných rodin. A tak loňskému roku, tolik bohatému na události, přece jen patří dík.
Události :
- Začal Mezinárodní rok míru, vyhlášený OSN.
- Katastrofa amerického raketoplánu Challenger, který krátce po startu explodoval, sedmičlenná 
   posádka zahynula.
- Ve Stockholmu zavražděn švédský premiér Olaf Palme.
- V Moskvě se konal XXVII. Sjezd KSSS. Schválil novou redakci Programu KSSS a
   rozpracovanou strategii urychlení hospodářského a sociálního rozvoje země. Generálním
   tajemníkem opět zvolen M. Gorbačov.
- Kosmická sonda Vega 1 proletěla 9.000 km od jádra Halleyovy komety a provedla plánovaný 
   komplexní výzkum. Vega 2 proletěla 9. 3. ve vzdálenosti 8 200 km. 
- XVII. sjezd KSČ znovu zvolil generálním tajemníkem ÚV strany G. Husáka.
- Havárie jaderné elektrárny v Černobylu.
- H. Kohl vystoupil jako první spolkový kancléř NSR v historii na srazu sudetoněmeckého
   landsmanšaftu  v Mnichově.
- Sportovních her dobré vůle v Moskvě se zúčastnilo na 3 000 sportovců z 80 zemí.
- Setkání M.Gorbačova a R. Reagana  v Reykjavíku. SSSR předložil radikální návrhy k dosažení 
  dohod o snížení stavu strategických zbraní, raket středního doletu, trvání smlouvy o
  protiraketové obraně i návrh na okamžité zahájení rozhovorů o zákazu jaderných výbuchů. Pro
  postoj USA k militarizaci vesmíru skončilo jednání bez dohody.
- Společná pracovní skupina SED a SPD zveřejnila v Bonu návrh na pásmo bezjaderných zbraní
  ve střední Evropě, předpokládající vytvoření bezjaderné zóny zpočátku v šíři 150km po obou
  stranách hranic mezi NATO a Varšavskou smlouvou na území ČSSR, NDR a NSR. KSČ se
  k iniciativě připojila, vláda NSR návrh odmítla. 
- Valné shromáždění schválilo rezoluci na vytvoření komplexního systému mezinárodní
   bezpečnosti, jejímž spoluautorem je i ČSSR. Schválilo řadu dalších rezolucí na podporu míru a
   bezpečnosti.
- Májové oslavy se tradičně konaly v Městci Králové.

Činnost společenských organizací : 
   Vesnická organizace KSČ se podílela na organizování politického a společenského života při významných politických výročích, jako oslav Únorového vítězství pracujícího lidu, Májových oslav, Velké říjnové socialistické revoluce. Projednávala různé místní problémy, modernizaci pohostinství, zejména dokončovací etapu, zajištění voleb poslanců do místního národního výboru a plnění volebního programu NF v obci.
   Základní organizace Český svaz žen a Československý červený kříž si zvolily nové výbory. Předsedkyní ČSŽ byla nově zvolena Hana Vondrušková č.p.34 a Ččk byla opět zvolena Anna Zimová. Základní organizace Československého červeného kříže obdržela za svoji činnost stříbrný odznak. Ženy ve svazu žen se aktivně zapojily do přípravy voleb a 5 členek bylo zvoleno za poslance MNV.
   Svaz československo – sovětského přátelství popularizoval přátelství k lidu Sovětského svazu.
   Členové tělovýchovné organizace Sokol brigádně prováděli generální opravu sportovních kabin na hřišti.
   Svaz požární ochrany provedl preventivní prohlídky budov v obci.
   Dohlížecí výbor Jednoty lidově spotřebního družstva soustředil svoji činnost na dokončení modernizace pohostinství. Finanční náklady na přestavbu si vyžádaly částku 700 000 Kčs. Byl vybudován nový septik, postaveno sociální zařízení, provedena vnitřní přestavba. Byl rozšířen lokál o jednu místnost s možností případného uzavírání, rozšířena kuchyň, postaveny 2 sklady na nápoje a obaly, příruční sklad u kuchyně, osazeny nové dveře a okna položena nová kanalizace, postaven chladící box, provedena nová elektroinstalace včetně kabelové přípojky od trafostanice. Kuchyně byla vybavena novým zařízením, instalován robot za 17 000 Kčs, nářezový stroj za 8 300 Kčs, elektrická pánev za 7 193 Kčs, smaženka za 9 232 Kčs, elektrická škrabka za 7 510 Kčs, elektrický sporák za 9 232 Kčs. Interiér byl vybaven novým nábytkem. Z bývalé hospody, bez řádného sociálního zařízení a vybavení kuchyně, se zastaralým vnitřním vybavením se stalo pohostinství, nejlepší v širokém okolí. / viz fotodokumentace XIV/4 až XIV/L6 /
   Dohlížecímu výboru bylo na výroční členské schůzi vesnické organizace KSČ vysloveno vysoké uznání za vzorně provedenou akci – přestavbu a zmodernizování pohostinství. Do provozu bylo dáno dne 12. září 1986. Slavnostního otevření se zúčastnil předseda Jednoty LSD z Nymburka s. Zdeněk Homola. Slavnostní schůze se zúčastnilo 105 občanů, za JZD Velký Říjen vedoucí stavební skupiny Václav Krajský, pracovník Okresního výboru národní fronty s. Vlasta Koubek a zástupci všech složek národní fronty z obce. Slavnostní projev pronesl předseda Dohlížecího výboru Jaroslav Horáček.
   Novým knihovníkem se stal Jaroslav Okrouhlý. Čtenáři si z knihovny vypůjčili 1 333 knih.    
   Rok 1986 byl pro včelaření v naší obci mimořádně příznivý. Včelstva dobře přezimovala. Vzhledem k šíření nákazy včel – Varroazy – byla všechna včelstva v obci ošetřena lékem „Taktikem“. Průměrný medný výtěžek na jedno včelstvo činil 18kg. Do prodejen odevzdali včelaři 7 800 kg medu. Nejvíce medu na jedno včelstvo odevzdal včelař Jaroslav Znamínko a to 22,5kg. V chovatelské stanici bylo včelařům dodáno 32 matek a stanice odevzdala 132kg medu. Včelaři uspořádali tématický zájezd na Rakovnicko a zúčastnili se  svými výrobky na výstavě ovoce a zeleniny v Městci Králové.
   Myslivecké sdružení „Mezilesí“ se umístilo v socialistické soutěži všech mysliveckých sdružení v okrese na II. místě a obdrželo od okresního výboru ČMS v Nymburce čestné uznání s odměnou a od Okresního národního výboru v Nymburce jako nejlepší složka Národní fronty čestné uznání s odměnou 5 000 Kčs. Okresní výbor Svazu družstevních rolníků předal mysliveckému sdružení diplom za dosažený výkon ve sklizni z nezemědělských ploch. Do revíru vypustili 1 591 bažantů a slovili jich 1 430. Na honech ulovili 1 575 bažantů ve váze 1 732kg, 139 zajíců ve váze 486kg, 35 srnčí ve váze 350kg, 12 daňčí ve váze 360kg, 2 divoká prasata ve váze 50kg. Docílili na 1ha 1,25kg výtěžnosti. Škodné odstřelili 51 kusů z toho 15 lišek. V honitbě vysázeli 2 860 ks stromků a keřů. Členové odpracovali celkem 4 297 brigádních hodin ve prospěch zemědělství, národních výborů a pro myslivost. S nevelkým počtem 44 členů odvedli dobrou, poctivou práci pro rozvoj myslivosti.
Život lidí :  V roce 1986 zemřeli : Marie Vondrušková č.p.23 ve věku 64 roků, Bartáková Marie č.p.13 ve věku 85 roku, Kříž Josef č.p. 13 ve věku 84 let, Tomek Karel č.p. 26 ve věku 62 roků, Adamcová Františka ve věku 89 roků, Albrechtová Anna č.p.35 ve věku 75 roků, Rudolf Albrecht č.p.123 ve věku 79 roků, Jedlička Josef ve věku 50 roků a Nouzák Ladislav č.p.99 ve věku 67 roků. Narodily se 4 děti : Haberle Ondřej, Kříž Jan, Petra Hejduková a Květoslava Bartáková. Sňatek uzavřel pár Pavlásek Pavel s Blankou Novákovou.
   Z obce se odstěhovalo 9 občanů a přistěhovalo 8 občanů. Počet obyvatel obce se opět snížil a činí k 31. 12. 1986 = 277.
Zemřelí Josef Jedlička a Adamcová Františka byli pochováni do hrobu, ostatní zpopelněni.
Dopravní nehody : Dne 26. listopadu 1986 v pozdních odpoledních hodinách, za velké mlhy, havaroval nákladní kamion TIR u hřiště v lese Vacínku ve směru na Kopičák. Sjel do příkopu, kde se převrátil s nákladem tabulového skla a zrcadel. Sklo ve váze 170q bylo rozbito. Řidič a závozník vyvázli bez zranění.

   Jaký byl ten rok 1986 ? Posuzujeme – li události uplynulých měsíců roku 1986 přes základní otázku, již je problém udržení míru, můžeme říci jednoznačně : ne, nebyl to jednoduchý, ale složitý rok. Přinesl zklamání, ale také naděje. Byl naplněn událostmi, z nichž některé mírové budoucnosti prospívaly a jinými, které ji poškozovaly. Jedno je však jisté, že to byl rok stupňujícího se boje mezi silami pokroku a míru na straně jedné a silami reakce a militarismu na straně druhé. 

Zapsal kronikář obce Jaroslav Horáček.
Duben 1987

                                                                                   Předseda MNV
                                                                                  Albrecht Stanislav

Retrospektivní zápis

Tvorba životního prostředí

   Zvelebování obce bylo započato v roce 1961. V té době stál v čele Místního národního výboru předseda Václav Posejpal č.p.18, tajemník Josef Kříž č.p.112 a předseda stavební komise František Karásek č.p.113. V zajišťování stavebních akcí účinně pomáhal poslanec Okresního národního výboru František Vejr a Jaroslav Šafránek, poslanec Středočeského krajského národního výboru.
- v roce 1961 byla provedena rekonstrukce výbojkového osvětlení v obci. Zřízeno bylo 32 
  světelných bodů, finančním nákladem 32 071 Kčs.
- v roce 1962 byly na hřišti postaveny kabiny finančním nákladem 52 460 Kčs. Stavební práce 
  provedli sportovci zdarma.
- v roce 1964 byl otevřen zemědělský útulek pro děti v předškolním věku. Stavbu financoval 
  odbor školství ONV
- v roce 1966 byly před školní budovou zabudovány stožáry na vlajkovou výzdobu
- v roce 1969 byly vykáceny staré lípy před školou a ovocné stromy na návsi od č.8 až po číslo 2
- v roce 1971 byla provedena oprava zvoničky
- v roce 1971 provedena přístavba požární zbrojnice pro skladování požární výzbroje a materiálů
- v roce 1971 byla vybagrován rybníček zvaný „Koutecký“ při Žehuňské silnici. Hodnota
   vybudované vodní nádrže 27 000 Kčs
- v roce 1971 vybudováno sociální zařízení včetně septiku ve škole v hodnotě díla 17 000 Kčs.
- v roce 1973 byla zahájena stavba nové prodejny Jednoty a ukončena v roce 1975. Prodej 
   v prodejně byl zahájen dne 30. 5. 1975. Stavební práce provedlo JZD Dlouhopolsko. Stavbu 
   financovala Jednota LSD.
- v roce 1974 provedena rekonstrukce místního rozhlasu nákladem 32 071 Kčs  / Foto XIV/1 a 2 /
- v roce 1975 postavena garáž pro garážování autobusu TJ. Sokol – oddíl kopané (na dvoře školy)
- v roce 1975 vysázeno 1 950 růží na veřejném prostranství obce a předzahrádkách podél státní
   silnice č.11 a místních komunikacích.
- v roce 1976 položeny náhrobní desky na společný hrob vojáků Sovětské armády, padlých v roce
  1945 na území obce při osvobozování naší vlasti od fašistických okupantů
- v roce 1979 postavena telefonní budka u prodejny Jednoty. Obec uhradila 3 200 Kčs, ostatní
   náklady uhradil ONV Nymburk

   Od voleb v roce 1971 stál v čele obce předseda MNV Arnošt Nedoma, tajemník Josef Kříž č.p.14, předseda stavební komise Štěpán Kunc. Předsedou JZD byl Jaroslav Hrdina č.p.114. Ve zvelebování obce se pokračovalo budováním kanalizace pro svod dešťové vody, chodníků a místních komunikací.
Velká strana : V roce 1971 byla provedena kanalizace po pravé straně silnice ve směru do Prahy v délce 1000m a v roce 1972 pak po levé straně v délce 600m. Rýhy pro položení kanalizačních trub vykopali ručně vlastníci přilehlých domů. Pouze za vykopání šachetnice stanovil MNV odměnu 100 Kčs a za vyzdění šachetnice 30 Kčs. Potřebný materiál dodal MNV. Před domem č.p.125 ( u Jirušků ) byla vyhloubena šachta ze skruží a dešťová voda do ní svedená z kanalizace, odvedená dále přes pole do rybníčka. Tuto část kanalizace provedlo Meliorační družstvo z Městce Králové. Na povrchu kanalizace byly vybudovány chodníky. Na vyrovnání terénu navezla Státní traktorová stanice z Okřínka hlínu z rybníka ( byl v té době vypuštěn ). Do pískového podloží se pokládaly betonové dlaždice o rozměru 30x30 cm. Obrubníky k chodníku se pokládaly ručně, brigádně. Potřebný beton se dovážel nákladními auty JZD z Prefy v Městci Králové. Podél silnice č.11 byl vybudován chodník – zpevněním krajnice v šíři 90cm, na níž byla položena balená drť a oddělena bílým pruhem pro cyklisty. Touto úpravou se podstatně zvýšila bezpečnost cyklistů ( na silnici často docházelo ke smrtelným úrazům cyklistů zaviněných projíždějícími auty ). Po levé straně silnice od č.23 až k č.12 byl vybudován  pás s květinovou výzdobou. Do jednotlivých domů byly brigádně vybudovány vjezdy z betonu.
   V roce 1972 byla provedena parková úprava veřejného prostranství od č.2 až po č.8. Na vyrovnání terénu byla navezena zemina a po upravení zatravněna. Vysázeno bylo 96 stromků a keřů a vyzdobeny předzahrádky. V měsíci dubnu 1974 byl v hrubé stavbě dokončen chodník od č.p. 126 ( Hejdukových ) směrem na hřbitov v délce 400m / fotodokumentace III/V /.
   V roce 1967 byla na křižovatce odbočky do Městce Králové postavena autobusová čekárna a plato pro otáčení autobusů. Provoz autobusů v obci byl zahájen 3. 1. 1972 / fotodokumentace I/7/.
Před pohostinstvím a prodejnou Jednoty bylo rozšířeno a vyasfaltováno místo pro parkování aut a jízdních kol  / fotodokumentace XIV/4 /.
Malá strana : S rekonstrukcí místní komunikace a jejího zpevnění se započalo v roce 1961, kdy se na povrch stávající vozovky navážel kámen a její povrch se rovnal a místy zvyšoval. Kámen navezlo JZD z nádraží z Městce Králové. Povrch vozovky občané urovnali ručně hráběmi. Zpevnění vozovky a její uválení provedl zdarma řidič válce, občan obce Josef Kvasnička č.p.15. Stalo se, že náklad na kámen v částce 350 000 Kčs vyčerpal veškeré volné prostředky NV a hrozilo, že se pro nedostatek peněz nebude ve stavbě silnice pokračovat. Na intervenci předsedy MNV Václava Posejpala, pracovníka Okresní správy státních silnic, u svého nadřízeného na Okresní správě státních silnic, byly další náklady na dokončení stavby silnice uhrazeny z prostředků Okresní správy silnic.Teprve v roce 1973 byla silnice definitivně dokončena a povrch silnice upraven asfaltovým nátěrem. Obrubníky vozovky byly zhotoveny ze silničních kostek, vyřazených při rekonstrukci státní silnice č.11 v obci. Takto se získaly zdarma a tak se šetřily náklady na stavbu. Současně je použilo i JZD na vydláždění řízkových jam u kravína. Při dokončení asfaltování zbylo 1 nákladní auto asfaltu a ten se použil na vyasfaltování povrchu silnice na Kopeček až po č.p.61. Náklad na asfaltování povrchu vozovky činil 63.382 Kčs.   
   Kanalizace se prováděla v roce 1965 a je provedena ve volném pasu podél vozovky od Borovičkových až po č.p.47 – Martincovi, od č.p.70 – Šidlikových až po č.p.94 – Steklových. Od domu č.p.95 a 80 byla kanalizace svedena před dům č.p.93 do šachty. 
Husánek : Kanalizace se dělala až v roce 1973 v délce 300m až po Hájenku č.32. Rýhu pro položení trubek vykopali od rybníka až po dům č.p.114 Václav Volejník č.p.109 a Emil Volejník č.p.65. Trubky rovněž pokládali sami ručně. Dále před svým domem č.p.114 práce provedl Jaroslav Hrdina. Chodník se stavěl až v roce 1974.
   V roce 1975 se pokračovalo ve stavbě chodníku na hřiště ale jen po dům č.p.120 a tak až na hřiště se nedokončil. Finanční náklad na tuto část činil 11 507 Kčs.
Chodník na hrázi u rybníka : Práce byly zahájeny v roce 1974 a ukončeny v roce 1976. Délka chodníků 120m v šíři 120cm. Nejdříve byly zhotoveny svodidla, aby se chodníky oddělily od silnice. Materiál dodala Okresní správa silnic, finanční náklady uhradil Okresní národní výbor. Práce provedli občané zdarma. Nejdříve provedena navážka, pak písek a položena balená drť. Podél rybníka byly nejdříve zabudovány piloty, položeny betonové trámy a nahoru položeny stropnice. Z bezpečnostních důvodů podél hrází bylo zhotoveno zábradlí, které zhotovil Václav Martínek č.p.117 a na závěr bylo natřeno barvou. Před zahájením stavby chodníků byly na hrázi vykáceny staré lípy.
Silnice Vrátková a na Kopečku : zpevnění Vrátkové cesty bylo provedeno navezením kamene v délce 650m v roce 1967. Navezený kámen byl urovnán válcem, položena balená drť a povrch postříkán 2x asfaltovým nátěrem. Práce provedla Okresní správa silnic. Náklad na stavbu 89 384 Kčs.
   Finanční náklad na vybudování kanalizace, jak na Velké straně tak na Malé straně, činil 59 996 Kčs, na vybudování chodníků na Velké straně a Husánku činil 191 969 Kčs.
   V letech 1971 až 1973 věnovala společnost na zvelebení obce cca 1 milion Kčs. Za aktivní brigádní pomoci občanů obce, společenských organizací, poslanců národního výboru, poslance České národní rady a předsedy JZD Velký Říjen bylo vytvořeno dílo, které změnilo životní prostředí. Obec zkrásněla a v roce 1974 obdržela čestné uznání na úseku cestovního ruchu při mezinárodní trase v soutěži, při které se obec Dlouhopolsko umístila na II. místě v rámci republiky s odměnou 100 000 Kčs. To byla velká pocta, ale i odměna všem těm, kteří se o zvelebení a zkrášlení obce zasloužili. V té době měla obec 400 obyvatel. Čestné uznání předal na slavnostní veřejné schůzi místopředseda vládního výboru pro cestovní ruch Dr.Kroloch. Slavnostní schůze se dále zúčastnili : předseda ONV Ing.Martin, vedoucí odboru obchodu SKNV Dr.Kutík a poslanec České národní rady Oldřich Kubánek. 
   Na této slavnostní schůzi obdrželo 30 nejlepších občanů – brigádníků, čestná uznání rady místního národního výboru v Dlouhopolsku : Šidlík Otakar, Štěrba Milan, Vocásek Jindřich, Ladislav Šafařík, Kříž Josef, Košátko Miloslav, Šafařík Josef, Kunc Štěpán, Šafránek Bohumil, Posejpal Václav, Ladislav Brzák, Martínek Václav, Volejník Emil, Marek Bohumil, Kupka Zdeněk, Steklý Ladislav, Steklý Josef ml., Kříž Josef č.p.112, Knytl Bohumil, Huček Jiří, Josef  Barták ml., Nedoma Zdeněk, Tomek Zdeněk, Bažant Ota, Nedomová Věra, Šafaříková Alena, Brzáková Zdeňka, Adamec Josef st., Adamec Josef ml., Kvasnička Josef č.p.44, Brzák Vlasta, Steklý Václav, Karásek František, Hanka Alois, Horáček Jiří, Martínek Zdeněk, Nouzák Miroslav, Hrdina Jaroslav a společenské organizace : TJ Sokol, JZD Dlouhopolsko.

Zapsal v roce 1987 kronikář obce Jaroslav Horáček

Předseda Místního národního výboru : 

                                                 Stanislav Albrecht

PAMĚTNÍ   LIST

   Z výstavy kronik a fotodokumentace ze života, práce a kulturního života občanů obce Dlouhopolska ve dnech 23. a 24. května 1986 u příležitosti voleb do všech zastupitelských sborů v Československé socialistické republice.

Podpisy :

   Ve dnech 23. a 24. května 1986 byla v budově bývalé školy uspořádána výstava kronik obce Dlouhopolsko včetně fotodokumentace. Pro velký zájem byla prodloužena o jeden den.

Noviny Nymbursko, ročník 27, číslo 24, 12. června 1986 , strana 7
Hledali se v kronice
S dobrým nápadem využití přítomnosti obyvatel u volební urny přišli předseda MNV a kronikář obce v Dlouhopolsku. Pro voliče připravili výstavku místní kroniky. Kronika dobře zpracovaná spolu s obsažnou fotodokumentací obsahující na tři sta snímků z různých časů minulosti, zaujala nejen domácí, ale i o „pouťové neděli“ mnoho rodinných příslušníků a přátel. Někteří si přivedli i vnuky, aby se pochlubili, že i oni jsou na některých fotografiích jako děcka nebo žáci zdejší bývalé školy. Jiní zase vzpomínali na doby svého mládí. Pro mladší přinesla výstava kroniky mnoho poznatků ze života, práce a kulturního dění v obci.
Věřím, že ještě v mnoha rodinách naší obce jsou „historické“ fotografie, které by zajímaly i jiné naše občany a byly by zachovány pro další generace.
	Poděkování za alespoň tři sta spokojených návštěvníků výstavky patří místnímu kronikáři s. Horáčkovi.
                                                                             Vl. Považanová

PAMĚTNÍ   LIST

   Z výstavy kronik a fotodokumentace o práci, životě a kulturního dění občanů obce Dlouhopolska ve dnech 23. a 24. května 1986 u příležitosti voleb do všech zastupitelských sborů v Československé socialistické republice.

Podpisy :

PAMĚTNÍ   LIST

   Z výstavy kronik a fotodokumentace ze života, práce a kulturního života občanů obce Dlouhopolska ve dnech 23. a 24. května 1986 u příležitosti voleb do všech zastupitelských sborů v Československé socialistické republice.

Podpisy :
PAMĚTNÍ   LIST

   O účasti při slavnostním otevření a dání do provozu nově zmodernizované pohostinství „u Nováků“ v Dlouhopolsku dne 12. září 1986.

Předseda Jednoty LDS Nymburk s. Zdeněk Homola
Tajemník OV NF v Nymburce s. Vlasta Koubek
Předseda JZD Velký Říjen s. Oldřich Kubánek
Předseda VO KSČ Dlouhololsko s. Jaroslav Znamínko
Předseda MNV Dlouhopolsko s. Stanislav Albrecht
Předseda SČSP Dlouhopolsko s. Láďa Šafařík
Předseda ČSČK Dlouhopolsko s. Anna Zimová
Předseda ČSŽ Dlouhopolsko s. Marie Knytlová
Předseda TJ Sokol – kopaná  - Jindra Vocásek
Předseda svazu požárníků Ota Šidlík
Předseda Dohlížecího výboru Jednoty Jaroslav Horáček
Předseda Místního výboru Národní fronty

Dodatečný zápis

   K zápisu uvedeném na straně číslo 70, k ocenění pracovních  výsledků u příležitosti oslav 40. výročí osvobození vlasti Sovětskou armádou.
   Ocenění od Okresního národního výboru v Nymburce převzali funkcionáři  Stanislav Albrecht, předseda Místního národního výboru v Dlouhopolsku. Funkci předsedy vykonává od roku 1983. Pracuje jako instalatér v Prefě v Městci Králové.
   Tajemník Místního národního výboru v Dlouhopolsku Josef Kříž, který pracuje jako vedoucí v drůbežárně v Městci Králové. Ocenění bylo dáno za aktivní brigádnické práce občanů při zvelebení obce, které změnily životní prostředí obce.
  
    Stručné životopisy vzpomínajících k zápisům na straně od čísla 83 až 102.

Václav Hrdina se narodil dne 23. 8. 1924, bytem v obci č.p.30. Po vychození měšťanské školy, pracoval u otce v zemědělství. Během okupace byl nasazen na práci v Německu. Pracoval tam u firmy na letecké motory Daimler Benz. V roce 1944 z nasazení v Německu dezertoval. Jeho cesta domů byla dramatická. Při útěku mu pomáhal průvodčí vlaku, občan obce Dlouhopolsko, který byl rovněž nasazen a pracoval jako průvodčí. V přestrojení za nádražáka se souhlasem vlakvedoucí  - Němky -, se skrýval při jízdě v jejím kupé. Byl to však vlak s Německými vojáky, kteří se přesunovali do Itálie. Při dojezdu do Drážďan, zahájila Americká letadla bombardování města a proto se vlak vracel zpět mimo město. V další cestě vlak pokračoval po skončení leteckého útoku na město. Po příjezdu domů byl znovu nasazen na práci do textilní fabriky v Nové Pace. Ve fabrice však dlouho nepracoval, snažil se znovu dostat domů a z práce opět dezertoval a 7. listopadu pro něho přijelo gestapo. V té době byl jeho otec těžce nemocen, a protože v hospodářství neměl kdo pracovat, byl po složitém jednání z nasazení uvolněn. Po založení JZD jako zakládající člen byl až do jeho sloučení  s JZD Velké Výkleky, členem představenstva. Po dobu 3 let jezdil jako kočí s koňmi a po onemocnění byl přeložen do dílny na opravu zemědělských strojů. Po sloučení byla dílna zrušena a proto přestoupil pracovat do Prefy v Městci Králové. 

Hájek Leopold se narodil 15. 11. 1914, bytem v č.p.4. V letech 1931 až 1935 se vyučil automechanikem. Po vyučení byl odveden na vojnu. Vojenskou službu vykonával až do příchodu okupantů. Po návratu z vojny zůstal pracovat u svého otce v zemědělství. Při založení JZD se stal jeho členem a pracoval v dílně na opravách zemědělských strojů. Než si JZD postavilo vlastní dílnu, prováděl opravářské práce doma. V roce 1961 si JZD postavilo dílnu vlastní a po jejím zrušení v roce 1975 přešel do ústřední dílny ve Velkých Výklekách. V obci byl od založení požárního sboru jeho velitelem.

Josef Knytl č.p.106 se vyučil v letech 1929 až 1932 zedníkem. V roce 1936 narukoval na vojnu a v roce 1938 v mobilizaci sloužil na hranicích v jižních Čechách. Při vojenském cvičení spal na ubikaci s vojákem – katem – který později popravoval Franka. Jako zedník pracoval na různých stavbách jako zástupce mistra. Po roce 1945 pracoval u lesů v Oboře, po sloučení přešel k Lesostavbám Hradec Králové pro oblast Broumovska, Vrchlabska. V roce 1953 absolvoval politickou školu. Zedničil až do odchodu do důchodu. V obci aktivně pracoval v různých společenských organizacích.

Zapsal kronikář obce Jaroslav Horáček
Duben 1987

Předseda Místního národního výboru v Dlouhopolsku

                              Stanislav Albrecht

ROK   1987

POČASÍ 

Leden 1987 : byl jako celek teplotně i srážkově v mezích normálu. Mrznout začalo až 3. ledna, kdy noční teplota poklesla na – 10°C a udržovala se až do 12. ledna, kdy mrazy zesílily až na      – 21°C, aby od 15. ledna  opět došlo k jejích zmírnění a noční teplota se opět udržovala do          – 10°C. Sněžilo ve dnech 5., 6., 9., 12., 13., 15., 26., 29. Napadalo 73cm sněhu. Ve dnech 9., 12. a 15. vítr tvořil závěje.
Únor 1987 : byl jako celek teplotně i srážkově v mezích normálu. Noční teploty se pohybovaly v první polovině měsíce do -8°C, od 13. února do 22. února se oteplilo a noční teploty se pohybovaly do 4°C, od 23. února se opět ochladilo, noční mrazy se pohybovaly do -10°C. Pršelo ve dnech 14. a 15., sněžilo ve dnech 23., 27. a  28. 
   12. února při denní teplotě 7°C  proletovaly včely. 17. února rozkvetly sněženky.
Březen 1987 : byl teplotně podnormální a srážkově kolem normálu. Do 15. března se noční teploty pohybovaly od -3°C do -15°C, denní teploty od 0°C do -6°C. Od 16. března  do konce měsíce se oteplilo. Noční teploty se pohybovaly do 8°C, denní do 10°C. Sněžilo ve dnech 2., 16., 17. Pršelo ve dnech 24., 28. 
   12. března poprvé zpíval špaček, 25. 3. zpíval skřivánek. 23. března při teplotě 10°C se proletěly včely. V posledních dnech měsíce začali zahrádkáři vyhrabovat trávníky.
Duben 1987 : byl teplotně i srážkově v mezích normálu. Noční teploty se pohybovaly do 6°C, denní v první polovině měsíce do 17°C, ve druhé polovině měsíce se zvyšovaly až na 22°C.
   4. dubna přiletěl čáp a obsadil hnízdo na komíně, jeho družka za ním nepřiletěla a tak po marném čekání později se ztratil. 
   8. dubna se začaly sázet brambory, 6. dubna zahájilo JZD u hřbitova setí ječmene. 18. dubna se začalo setí cukrovky. Spadlo 32 mm srážek. Pršelo ve dnech 2., 3., 6., 11., 22.
Květen 1987 : byl teplotně i srážkově jako celek v mezích normálu. Noční teploty se pohybovaly do 10°C, denní 23°C. Bouřka s deštěm se přihnala ve dnech 3., 5., 10., 18. Pršelo ve dnech 4., 5., 13., 14., 16., 22., 23., 30., 31. Spadlo 65mm srážek. 
Červen 1987 : byl teplotně i srážkově nadnormální. V prvních 10 dnech měsíce byly prudké lijáky s kroupami, které způsobily škody na porostech některých zemědělských plodin. Noční teploty se pohybovaly do 12°C, denní do 22°C. Naděje na zlepšení, oteplení a větší množství tolik potřebného slunečního svitu zhatilo ochlazení v dalších dnech. Noční teploty se pohybovaly do 10°C, denní do 17°C. Došlo ke zpoždění jarních prací a vegetace se zpozdila o 2 až 3 týdny. Nepříznivě byla ovlivněna především okopávka cukrovky řepy, došlo ke zpoždění senoseče, pro deštivé počasí nebylo možno kosit. Prudké dešťové přívaly způsobily značné ztráty na porostech zemědělských plodin. Pršelo ve dnech 3. až 10, dále 12., 15., 17., 18., 19., 22., 23., 25. Spadlo 85mm srážek.
Červenec 1987 : byl teplotně i srážkově normální. V prvních 10 dnech se noční teploty pohybovaly do 12°C, denní do 22°C. V dalších dnech se oteplovalo,  noční teploty se pohybovaly do 20°C, denní do 32°C. V poslední dekádě měsíce se ochladilo, noční teploty do 15°C, denní do 25°C. Pršelo ve dnech 2., 8., 12., 19., 26., 28. Spadlo 34mm srážek.
Srpen 1987 : chladné počasí pokračovalo, noční teploty se pohybovaly do 12°C, denní do 19°C. Vlivem chladného počasí se opozdily žně, zrno bylo vlhké a tak JZD čekalo až se vlhkost zrna sníží na 20%, tak aby ho mohli po vymlácení ihned dodávat do nákupního podniku. Pršelo ve dnech 10., 15., 19., 27. Spadlo 57mm srážek.
Září 1987 : teplotně i srážkově byl v mezích normálu. Noční teploty se pohybovaly do 13°C, denní do 25°C. Jednotné zemědělské družstvo dne 1. září ukončilo žňové práce. Pršelo ve dnech 3., 8., 11., 15., 19., 24., 25., 26. Spadlo 48mm.
Říjen 1987 : teplotně v normálu, srážkově podnormální. V první polovině měsíce noční teploty do 11°C, denní do 18°C. Ve druhé polovině měsíce noční teploty do 11°C, denní do 14°C s ranními mlhami. Pršelo ve dnech 7., 16., 22. Spadlo 12mm srážek.
Listopad 1987 : noční teploty se pohybovaly do 6°C, denní do 7°C. V dopoledních hodinách mlhy. Pršelo ve dnech 2., 13., 16., 17., 18., 19., 20. Dne 30. listopadu napadl první sníh.
Prosinec 1987 : postupné ochlazování, noční teploty do -12°C, denní do -6°C. Ve druhé polovině měsíce se oteplilo, noční teploty do 8°C. denní do 12°C. Přeháňky a déšť ve dnech 16., 17., 18., 19., 20., 30. Po ránu vznikala na silnicích omrzlice. 16. 12. ráno kolem 7.30 hodin na kluzké silnici havarovalo 8 aut.

   Od roku 1951 nebyl nikdy teplejší závěr roku. Po sněhu nebyla ani památka. Rozkvetly petrklíče. Tento charakter počasí způsobil neustálý příliv mořského vzduchu z oblasti Atlantského oceánu. Vzduch, který se zahříval od nezamrzlého povrchu moře, nám přinášel výrazné oteplení.
   Dešťové srážky měřil pan Josef Bitmap č.p.61.

NÁRODNÍ    VÝBOR

   Volební program Národní fronty se stal významným dokumentem, který zahrnoval úkoly Národního výboru a společenských organizací, vyplývajících ze sjezdových zasedání a usnesení státních orgánů. Bylo ošetřeno 9 600m² zelených ploch, nově oseto 200m² a vysázeno 26 stromků a keřů.
   Činnost Národního výboru vykazovala stabilní úroveň, poslanci se zapojovali do práce. Místní národní výbor projednával své zásadní záležitosti v radě a plénu Národního výboru. Rada Národního výboru se scházela pravidelně, řešila veškeré záležitosti s citem pro pořádek a odpovědnost. 
   Nejzávažnější otázkou roku 1987 pro naši obec byl návrh Okresního národního výboru v Nymburce, aby v rámci integrace národních výborů okresu Nymburk, obec Dlouhopolsko se sloučila s městem Městec Králové. Tím by naše obec zanikla a stala se částí města – Městec Králové. K tomu proběhlo několik jednání za účasti zástupce Okresního národního výboru          s. Václava Dobiáše, vedoucího plánovacího odboru, s. Matouška, tajemníka Městského národního výboru a předsedy Národního výboru naší obce s. Stanislava Albrechta. Protože stranická organizace, MNV i složky Národní fronty v obci se sloučením nesouhlasily, ke sloučení nedošlo.
   Druhou, neméně závažnou otázkou, bylo rozhodnutí ředitelství Státní spořitelny v Poděbradech o uzavření „jednatelství spořitelny v Dlouhopolsku“ a předání veškeré agendy do spořitelny v Městci Králové. Jednatelství spořitelny mělo úřední hodiny pro občany 1x týdně a to v pondělí od 16. 00 hodin do 18. 00 hodin. Důvodem uzavření byly úsporné důvody. Uzavření jednatelství spořitelny se setkalo s odporem nejen u občanů obce ale i stranické organizace a Národního výboru. To donutilo ředitelství Státní spořitelny v Poděbradech ke zrušení svého původního rozhodnutí o zrušení jednatelství. A tak od 1. září 1987 bylo jednatelství opět otevřeno. Pracovnicí „jednatelství“ se stala p. Martínková, učitelka školy v Městci Králové, bytem č.p.5.
   Jednotlivé komise Národního výboru své úkoly plnily. Na splnění úkolů se podílely všechny složky NF. Třetím, neméně závažným problémem roku 1987, bylo nedostatečné osvětlení veřejného prostranství v obci. Rada NV z důvodu úspornosti spotřeby elektrické energie rozhodla některé světelné body v obci vypnout ze sítě. To se projevovalo tím, že ve večerních hodinách byla obec nedostatečně osvětlena. Docházelo k častým pádům, zejména starších občanů při chůzi na chodníkách. To ovlivňovalo i účast na schůzích. Nespokojení občané tento stav často kritizovali na schůzích NV a po kritických připomínkách občanů na veřejné schůzi NF v měsíci říjnu, které se zúčastnila poslankyně Krajského národního výboru p. Machková, která přislíbila pomoc při řešení zlepšení osvětlení, po její intervenci na Okresním národním výboru, na odboru výstavby, zvýšil uvedený odbor limit spotřeby o kW 5 000 a tak v závěru roku se osvětlení obce zlepšilo.
   Na plnění Jednotného kulturního plánu byly složkami NF uspořádány dvě společenské zábavy, dvě lékařské přednášky, jedenáct rozhlasových relací se zaměřením na významná výročí, bezpečnost, ochranu přírody, zlepšování životního prostředí, předcházení požárů apod., tři veřejné oslavy k významným výročím, dva zájezdy pro dospělé. Zvlášť bylo kladně hodnoceno pořádání různých akcí pro děti, které organizovaly organizace Českého svazu žen, Československého červeného kříže a Dohlížecího výboru. Pro zlepšení životního prostředí bylo odpracováno celkem 8.248 brigádních hodin. Hodnota díla 75 860 Kčs
   Sebráno bylo 3 tuny starého železa, 0,2 t skelných střepů, 1 tuna papíru, 1 200 kusů králičích kožek a nakoupeno 700 kusů živých králíků. Seno bylo sklizeno z plochy 8 500bm příkopů. Kvalita sena, vzhledem k deštivému počasí nebyla dobrá.
Hospodaření NV v roce 1987
Příjmy:                                                 schválený rozpočet                     skutečnost
Vnitřní správa                                             1 900
Místní hospodářství                                       800                                      1 359
Stavebnictví a KVB                                    9 000  
Daň zemědělská                                        12 900                                   14 776
Daň z příjmu                                                  500
Daň domovní                                            12 000                                    11 599
Správní poplatky                                        2  000                                      1 600
Místní poplatky ze psů                               2 100                                       2 010
Vlastní rzp. příjmy                                    41 200                                    31 344
Místní popl. fakt.                                                                                           160
Úroky z bank.účtů                                                                                             6
Ostatní nahodilé příjmy                                                                              2 903
Převody z FRR                                                                                          17 827
Plánované dotace ONV                               6 800                                       6 800
Úhrn rozp. příjmů                                      48 000                                     59 041

Výdaje:
Doprava                                                                                                          119
Kultura                                                         4 000                                       4 625
Vnitřní správa                                              8 000                                      12 199
Sociální věci                                                6 000                                         6 000
Místní hosp.                                               30 000                                      34 543
Výdaje celkem                                           48 000                                      57 486
Přebytky hospodaření                                                                                    1 555
Stav FRR k 31. 12. 1987                                                                                7 056
BÚ SBČS                                                                                                       1 555

   Sbor pro občanské záležitosti při oslavách významných životních jubileích navštívil 33 občanů a předal jim blahopřejné dopisy a drobné dárky. Uspořádal oslavu „zlaté svatby“ manželů Miláčkových / viz fotodokumentace IV/12, 13, 14 / a zorganizoval nově „vítání nově narozených občánků“ Pavla Kříže č.p.14, Moniky Pavláskové č.p.66 a Michala Míči  č.p.79 / viz fotodokumentace IV/15, 16, 17, 18 a 19 /  a předal jim vkladní knížky s vkladem Kčs 100.
   Komise sociální poskytla finanční výpomoc v částce 4 500 Kčs na nákup potravin 9 důchodcům a 2 rekreační poukazy.
   Stavební komise vydala povolení k demolici domu č.p.67 manželům Dandovým a po jejím zbourání postavili v hrubé stavbě novou patrovou budovu.
   Zásobování potravinami bylo vcelku plynulé. V důsledku nízké úrody se zhoršilo zásobování zeleninou a ovocem. Problémy ve výrobě ovlivnily zásobování trhu některými druhy průmyslového zboží. Řada druhů zboží zůstala nedostatková, zejména výrobky elektrotechnického, textilního a obuvnického průmyslu. Nová opatření provedená v rámci společenské pomoci rodinám s dětmi od 1. 7. 1987 se týkala prodloužení poskytování peněžité pomoci v mateřství v období před porodem ze čtyř na šest týdnů, zvýšení mateřského příspěvku při péči o třetí a další dítě o 200 Kčs měsíčně a prodloužení zákonné doby poskytování podpory při ošetřování člena rodiny o dva pracovní dny. Kromě toho byla prodloužena výplata mateřského příspěvku matkám, jimž se narodilo dítě po 31. 12. 1987 ze dvou na tři roky a zvýšena hranice novomanželských půjček ze 30. tisíc na 50 tisíc korun.

VEŘEJNÝ  ŽIVOT

PODEPSÁNO : podpisy Michaila Gorbačova a Ronalda Reagana stvrdily převratnou skutečnost :
SSSR a USA uzavřely smlouvu o likvidaci svých jaderných raket s doletem 500 – 5000 kilometrů odpalovaných ze země. Poprvé v historii odzbrojovacích jednání se budou demontovat a odstraňovat zbraně hromadného ničení. Nejvyšší představitelé SSSR a USA se k tomu zavázali, slavnostně a veřejně. 
   ZA  PRVÉ : Odstraňují se a ničí americké rakety středního doletu, z nichž zvláště typ Pershing 2 ohrožoval životně důležitá centra na území SSSR a dalších států Varšavské smlouvy. Včetně naší země. Současně se likvidují sovětské rakety zacílené na západní Evropu.
   ZA  DRUHÉ : Smlouva potvrzuje, že stěžejním předpokladem úspěchu odzbrojovacích jednání je politická vůle a ochota. Pokud existuje politické odhodlání, pak jakékoliv technické či vojenské problémy nemohou být neřešitelnou překážkou.
Vyhrál rozum, odpovědnost a mír.
Je podepsáno !

Události :
- vřele pozdravován Pražany a srdečně očekáván celou naší veřejností přicestoval ve čtvrtek         
  9.dubna 1987 soudruh Michail Sergejevič Gorbačov, generální tajemník ústředního výboru
  Komunistické strany Sovětského svazu, na čtyřdenní oficielní návštěvu Československé
  socialistické republiky.
- Bělehrad srdečně uvítal soudruha Gustáva Husáka, generálního tajemníka ÚV KSČ a prezidenta
   republiky, který dne 21. září 1987 přijel na oficiální přátelskou návštěvu Socialistické  
   federativní republiky Jugoslávie.
-  na 70. výročí oslavy Říjnové revoluce pronesl s. Michail Gorbačov projev, který nazval : Říjen
   a přestavba : revoluce pokračuje.
- na 7. zasedání ÚV KSČ dne 17. prosince 1987 požádal s. Gustáv Husák o uvolnění z funkce 
   generálního tajemníka a člena sekretariátu ÚV KSČ. ÚV KSČ zvolil novým generálním
   tajemníkem soudruha Miloše Jakeše. 
- ve čtvrtek 10. prosince 1987 ukončil soudruh Michail Gorbačov návštěvu USA. Byla to
   nejvýznamnější událost mezinárodně politického života v roce 1987. Při jeho jednání 
   s prezidentem USA Ronaldem Reaganem byla podepsaná smlouva o likvidaci jaderných zbraní 
   středního a kratšího doletu.

Činnost společenských organizací : 
   Základní organizace Komunistické strany Dlouhopolsko má 30 členů. Stála v čele politického i veřejného života v naši obci. Politiku strany prosazovala na veřejných a stranických schůzích. Občané svojí účastí dávali najevo, že mají zájem o dění v obci a že program strany vzali za své. Podílela se při významných politických výročích, jako při oslavách Únorového vítězství lidu, májových oslavách, Velké říjnové socialistické revoluce. Pomáhala uvádět v život celou oblast volebního programu Národního výboru, jednotného kulturně výchovného plánu a celoobecního závazku. Aktivizovala činnost společenských organizací, zlepšování životního prostředí. Podporovala spolupráci složek NF. 
   Národní fronta organizovala akce, veřejné schůze a schůze při významných událostech.
   Červený kříž a Český svaz žen se ve své činnosti prolínaly. Zaměřily se na konání kulturně společenských akcí.
   Svaz československo – sovětského přátelství zaměřil svoji činnost na popularizaci přátelství se Sovětským svazem.
   Dohlížecí výbor Jednoty se zaměřil na zajištění provozu, dodržování norem a předpisů, řešil různé spory při prodeji, ochraně práv zákazníků, ale i personálu prodejny.
   Svaz požární ochrany plnil úkoly vyplývající z potřeb Národního výboru, prováděl preventivní prohlídky budov, údržbu svěřené požární techniky a rovněž plnil své závazky v odpracování brigádních hodin a při pomoci v zemědělství. Novým velitelem byl zvolen Josef Knytl č.p.106.
   Členové tělovýchovné organizace Sokol odpracovali 856 brigádních hodin. Po celý rok opravovali šatny fotbalových kabin na hřišti. Dokončili položení dlažby, elektroinstalace, vymalování, instalaci k zapojení teplé a studené vody. V sezóně 1986/1987 se umístili v tabulce III. třídy na 11. místě a tak byli přeřazeni do IV. třídy, kdy se v podzimní části 1987 umístili na 6. místě. V roce 1987 sehráli celkem 30 zápasů, z nichž 4x zvítězili, 7x remizovali a 19x prohráli. Skóre 27 : 50. Má 68 členů a na účtě ve Státní spořitelně je 39 121 Kčs. 
   Pro včelaření byl rok 1987 krajně nepříznivý, jarní počasí bylo značně opožděné, měsíc červen byl deštivý, chladný, les nemedoval a tak medná snůška nebyla. Od všech členů bylo dodáno pouze 236 kg medu. Nedařil se chov matek. Odchováno bylo pouze 15 matek, z nichž se 7 neoplodnilo. V rámci tlumení Varoazy se 2x prováděla fumigace. Nákaza nebyla zjištěna.
   Myslivecké sdružení „Mezilesí“ docílilo na jeden ha honební plochy 1,57 kg výtěžnosti, která je 3x vyšší jak celookresní průměr. Do revíru vypustili 2 028 bažantů, z nichž zlovili 1 815. Divokých bažantů zlovili pouze 35 kusů. Na 8 honech zlovili zvěře : daňčí 5 kusů ve váze 150kg, 2 divoká prasata ve váze 50kg, srnčí 28 kusů ve váze 280kg, 354 zajíců ve váze 1 239kg a 1 815 bažantů ve váze 1 996kg. Interlovu odchytili 180 zajíců za cenu 27 700 Kčs. Při honech odstřelili také 2 lišky. Členové sdružení během roku odpracovali 3 277 brigádních hodin ve prospěch myslivosti, zemědělství a národních výborů. Finanční obrat docílili v příjmu Kčs 140 300 a výdajích Kčs 130 200. S nevelkým počtem 40 členů odvedli dobrou práci pro rozvoj myslivosti.
   
Obora : byla založena již v roce 1840. Do roku 1918 se zde chovala zvěř jelení, daňčí a černá, později až do roku 1952, zvěř daňčí a černá. V roce 1986 se začalo a v roce 1987 se ukončila likvidace odstřelem veškeré daňčí zvěře z důvodu jejich degenerace, jak váhově tak i trofejově. Odstřeleno bylo 456 kusů pro Interlov.
   V roce 1987 byla zakoupena nová kvalitní zvěř mufloní z obory Březky v počtu 40 kusů. Přechodně byla umístěna v klimatizační obůrce ve výměře 90ha a 1. dubna 1987 byla z obůrky vypuštěna  do celé obory, už ale v počtu asi 70 kusů ( po rozmnožení ). Později v roce 1987 bylo zakoupeno dalších 10 kusů mufloní zvěře z obory Březka a byla umístěna v obůrce. V roce 1988 bylo zakoupeno dalších 20 kusů a opět umístěna v obůrce ke klimatizaci. S částečnou obnovou zvěře bylo již započato v roce 1977, zakoupením 40 kusů mufloní zvěře ze Zaječína. Po 3. letém pobytu v klimatizační obůrce byla v roce 1980 v počtu asi 90 kusů vystřílena. V roce 1988 je v oboře 110 mufloní zvěře.
   Obora patří Státním lesům – lesnímu závodu v Chlumci nad Cidlinou. Je zařazena do kategorie 1 b. Její celková rozloha činí 702ha, z toho je 612ha lesa, 59ha pastvin, 12ha polí, 6ha vodní plochy a 12ha ostatních ploch. Zastoupení dřevin v oboře je dosti příznivé : dub 48%, smrk 42%, bříza 2%, borovice, modřín, habr po 1%, jasan, javor, jilm dohromady 2%. Bodové hodnoty trofejí získaných v posledních 5 letech dosáhly u zvěře daňčí 186, 174, 164, 163,161 bodů CIC, u zvěře mufloní 206, 204, 200, 199 a 196 bodů CIC.
   Zajímavostí obory je hojný výskyt hlaváčku jarního na „stráni“ nad Žehuňským rybníkem. Patří k nejzajímavějším krajinářským částem okresu Nymburk. Do uvedené lokality je přísně zakázán vstup. 
   V roce 1987 bylo v oboře započato s chovem divokého krocana. Bylo vytvořeno chovné hejno v poměru 2 krocani a 5 krůt. Zvěř byla chována ve voliéře. Za tím účelem bylo vybudováno zařízení a to : odchovna s výběhy, voliéra pro chovné hejno, voliéra pro odchov starších krůťat a voliéra pro starší dospělou zvěř. Zařízení bylo vybudováno na louce. Drátěný plot byl zpevněn králičím pletivem proti vniknutí srstnaté škodné, voliéra pro odchov krůťat byla opatřena horní sítí proti vniknutí pernaté škodné. V současné době je veškerá zvěř soustředěna v jednom hejnu, řáduje na vysokých stromech, často i mimo voliéru, kam se však vrací. Lov krocana divokého bude organizován jako individuelní lov trofejově vyzrálých krocanů, tj. ve stáří 3 – 4 roky.
   V roce 1987 byla cesta odbočující ze Žehuňské silnice na Báňském kopci do obory přestavěna na asfaltovou silnici.
   V roce 1966 byla obora rozšířena o vodní plochu Kopičáckého rybníka. / viz foto XI/1 /

ZEMĚDĚLSTVÍ

   V prvním čtvrtletí roku 1987 bylo studené počasí, což mělo za následek opožděný nástup do jarních prací. Setí jarních obilovin bylo zahájeno 6. dubna a ukončeno 20. dubna. Stav ozimých obilovin byl na počátku roku 1987 dobrý. Chladné a deštivé počasí bylo příznivé pro zaplevelení metlicí. Ozimé obiloviny v počátečním vegetačním období dávaly předpoklad dobré úrody. Další vývoj počasí však negativně ovlivnil jejich růst a vývoj. Bylo to chladné a deštivé počasí v době kvetení, po němž následovaly vysoké teploty počátkem měsíce července, což vedlo ke snížení hmotnosti zrna. Následovalo deštivé počasí, takže ozimé obiloviny nestejně dozrávaly, což vedlo k vyšším ztrátám při sklizni. U jarního ječmene byly vysoké ztráty propadem klasů.
   Žně začaly 20. července sklizní ozimého ječmene. Ozimá pšenice se začala sklízet až 3. srpna a v důsledku nepříznivého počasí se sklizeň obilovin protáhla až do 1. září. JZD docílilo ha výnos základních obilovin 4,02 t ( byl to nejnižší ha výnos v okrese ). Setí cukrovky zahájilo JZD dne 18. dubna a ukončilo 28. dubna. V důsledku deštivého počasí byla značná plocha podmáčena a zaplevelena, což se odrazilo nízkém ha výnosu. Plán produkce cukrovky JZD splnilo pouze na 49%. U víceletých pícnin byl dosažen ha výnos 8,88 t a jetele 9,54t.
Živočišná výroba : Mléka nadojeno 2 402 784 lt, z toho na farmě Dlouhopolsko 271 105lt, v průměrné denní dojivosti 7, 96lt. Vepřového masa bylo dodáno na státní nákup 257 t, hovězího 267 t, drůbeže 479t.
Členská základna : Členů JZD mělo 468, z toho z Dlouhopolska 62. Průměrný věk člena JZD činil 54 let a pracujícího člena 45 let. Průměrná měsíční odměna na 1 pracovníka činila 2 571 Kčs a průměrná hodinová mzda manuelního pracovníka činila 14, 22 Kčs.
Kulturní a společenský život :  Zahraniční rekreace do Jugoslávie, Bulharska, Sovětského svazu a Řecka se zúčastnilo 21 členů, tuzemské 11 členů. Mimo to JZD uspořádalo 6 zájezdů za turistikou, 7 zájezdů do divadel, 2 zájezdy do NDR, účastnilo se turnaje fotbalového mužstva ve Staškově a další společenské akce uskutečnilo doma. 
   Hospodářský výsledek družstva nedosáhl úrovně roku předchozího. Nižší hrubá produkce byla ovlivněna rostlinnou výrobou a byla splněna pouze 57 %. JZD obdrželo na vyrovnání ztráty v rostlinné výrobě od Státní pojišťovny 6 153 tis. Kčs.

Místní lidová knihovna : Knižní fond činil 702 knih, od jiných knihoven bylo v průběhu roku zapůjčeno 120 knih. Třicet šest čtenářů si vypůjčilo 1 594 knih.
Život lidí : V roce 1987 zemřel občan František Huček. Narodily se tři děti a to Míča Michal, Kříž Jan a Pavlásková Monika. Odhlásilo se z trvalého pobytu 6 občanů a 3 občané se do obce přihlásili. Počet obyvatel se snížil a činí k 31. 12. 1987 = 277.
Dopravní nehody : Dne 23. 6. 1987 zastavovalo před prodejnou vojenské auto a ze zadu do něho narazilo další nákladní auto „Tatra“. Při nárazu došlo k zmáčknutí kabiny, z níž 2 osoby musely být vyproštěny přivolanými požárníky, násilným roztažením havarované kabiny. Měly rozmáčknuté nohy a museli být převezeni do nemocnice. K nejzávažnější nehodě došlo dne 6. listopadu v 17.00 hodin, kde řidič osobního automobilu nepřizpůsobil rychlost jízdy vzdálenosti, na kterou měl rozhled a narazil do nákladního auta s přívěsem. Došlo ke dvěma těžkým zraněním a ke škodě na vozidlech. Mimo ně došlo k dalším autonehodám zejména před hřbitovem, při odbočování do Městce Králové, na hrázi rybníka a dalších místech v obci. 
Rybáři : nasadili v měsíci březnu 1986 do rybníka 19 450 kusů kaprů ve váze 60q, 24 000 kusů línů ve váze 9,60q a 125 kusů amurů ve váze 3,2q. Při výlovu v měsíci listopadu 1987 vylovili 410q kaprů, 38,5q línů, 10,8q amurů 1,4q bělic a 120 kusů candátů.

   Rok 1987 byl nejobtížnější v posledních dvaceti letech. Nestálé počasí, sucho a pak zase vláha v nejméně vhodné době, ovlivnilo sklizeň zemědělských plodin. Zásobování trhu základními potravinami bylo plynulé. Hladina maloobchodních cen a životních nákladů byla v podstatě stabilizovaná.

   Rok 1987 se stal nástupem k přestavbě hospodářského mechanizmu i společenského života i prohlubování socialistické demokracie, společenského života, za široké podpory veřejnosti. S přestavbou je třeba začít hned, dělat pořádek na pracovištích, znát co budeme dělat už zítra pro zvýšení ekonomiky. 

   V mezinárodní politice došlo ke světodějné události : podpisu USA a SSSR o likvidaci raket středního a kratšího doletu. Dohoda se stala průlomem v myšlení a vztazích mezi oběma velmocemi, před nimiž stojí stejně jako před celým světem naděje na vstup do nového období dějin lidstva, období vytváření světa bez jaderných zbraní.

Zapsal kronikář obce Jaroslav Horáček

Předseda Místního národního výboru: 
                   Albrecht Stanislav

Oprava zápisu

   V kronice na straně č.90 je zapsáno, že byl usmrcen Josef Kábrt. Dle svědectví paní Antonie Jiruškové  byl usmrcen její otec Josef Steklý.

   Na straně č.92 je zapsáno, že jména padlých vojáků Rudé armády nejsou známá. Ve hřbitovní knize obce jsou zapsána tato jména :
seržant, Babakov Jevdekin Stěpanovič
vojín, Alijev Emnali, 35 let
svobodník, Jevrej Ondrej Nikolaj Michajlov, 31 let
neznámý vojín, 22 let

   Na straně č.92 je uvedeno, že jména padlých vojáků Německé armády, nejsou známá. Ve hřbitovní knize obce je zapsáno :
Olfes Macievitz, 51 let, obrfeldvebl
2 vojíni, jména neznámá

Zapsal kronikář obce Jaroslav Horáček

Předseda MNV Stanislav Albrecht

Retrospektivní zápis 

   V retrospektivním lexikonu obcí Československé socialistické republiky 1850 – 1970 je uveden vznik obce Dlouhopolsko v roce 1395, s nadmořskou výškou 232m a výměrou v ha 209.

U sousedních obcí je uveden jejich vznik v roce :
Běrunice                             1354                         Vlkov n.L.                     1369
Běruničky                           1395                         Městec Králové             1300
Kněžičky                             1390                        Opočnice                       1223
Slibovice                             1365                        Žehuň                            1137
Velké Výkleky                    1369                        Choťovice                     1357

Počet obyvatel obce Dlouhopolsko :
1787     -   145                                                      1910     -   569
1835     -   217                                                      1921     -   535
1850     -   228                                                      1930     -   501
1870     -   285                                                      1950     -   405
1880     -   402                                                      1961     -   421
1890     -   443                                                      1970     -   399
1900     -   481

Počet domů v obci Dlouhopolsko: 
1787     -     24                                                      1921     -   108
1835     -     38                                                      1930     -   116
1870     -     41                                                      1950     -   123
1880     -     65                                                      1961     -   117
1890     -     75                                                      1970     -   120
1900     -     84
1910     -   104

Zapsal kronikář obce Jaroslav Horáček

Předseda  MNV Stanislav Albrecht